266/2013. (VII. 11.) Korm. rendelet
az építésügyi és az építésüggyel összefüggő szakmagyakorlási tevékenységekről
A Kormány
az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 3., 4., 7., 9., 19. és 32. pontjában, 62. § (1b) bekezdésében,
a 48. § és az 55. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 5. pontjában,
a 49. § és az 55. § b) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 3. pontjában,
az 50. § és az 55. § f) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 11. pontjában,
az 51. § és az 55. § c), g) és h) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 4. és 7. pontjában,
az 52. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 17. pontjában,
az 53. § és az 55. § k) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 3., 12.4. és 17. pontjában,
az 54. § és az 55. § l) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 22., 23. és 24. pontjában,
az 55. § d) és e) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 4. pontjában,
az 55. § i) pontja tekintetében a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 88. § (3) bekezdés a) pontjában,
az 55. § j) pontja tekintetében a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 88. § (3) bekezdés b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a településrendezési tervezési, az építészeti-műszaki tervezési, a településrendezési szakértői, az építésügyi műszaki szakértői, az építési műszaki ellenőri, a felelős műszaki vezetői és az energetikai tanúsítói tevékenységre (a továbbiakban együtt: szakmagyakorlási tevékenység), a szakmagyakorlási tevékenységet folytatók körére, a tevékenységük folytatásának részletes feltételeire, az eljáró hatóság kijelölésére, a jogosultság megállapítására és a névjegyzék vezetésére vonatkozó előírásokra,
b) a szakmagyakorlási tevékenységre vonatkozó szerződések tartalmi követelményeire, a szerződést biztosító mellékkötelezettségre és a szerződés teljesítésére vonatkozó szabályokra,
c) a szakmagyakorlási tevékenységet folytatókra vonatkozó összeférhetetlenségi szabályokra,
d) az építmények építészeti-műszaki tervezése során végezhető feladatok körére, valamint az építészeti-műszaki tervezési tevékenység ellátásáért felszámítható tervezési díj tartalmára,
e) az építészeti-műszaki tervezés során a tervezési díjfizetési kötelezettség nem teljesítése tárgyában hozott, az építészeti-műszaki tervezőt marasztaló jogerős bírósági ítéletről szóló értesítést vagy a nemfizetési jelzést követően lefolytatandó vizsgálat és az ennek alapján megállapítható jogkövetkezmények részletes szabályaira,
f) a szakmai kamarák által a szakmagyakorló tevékenységére vonatkozó szabályok be nem tartása esetén kiszabható bírság mértékére és a szabálytalan tevékenység jogkövetkezménye megállapítására.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. bejelentés: a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szolgtv.) szerinti bejelentés;
2. cég: gazdasági társaság, költségvetési szerv, egyéni vállalkozó, egyéni cég;
3. EGT-állam: a Szolgtv. szerinti állam;
4. engedélyezés: a Szolgtv. szerinti engedélyezés;
5. határon átnyúló szolgáltatásnyújtás: a Szolgtv. szerinti határon átnyúló szolgáltatásnyújtás;
6. jogosultság: a névjegyzéket vezető szerv által engedélyezett és névjegyzékbe vett szakmagyakorlási tevékenység végzésének igazolt lehetősége, vagy a bejelentéshez előírt feltételeknek való megfelelés;
7. letelepedés: a Szolgtv. szerinti letelepedés;
8. szakmagyakorló: szakmagyakorlási tevékenységet folytató, jogosultsággal rendelkező személy;
9. szakmai biztosíték: olyan felelősségbiztosítás, egyéb garancia vagy biztosíték, amely
a) valamely biztosítóval,
b) hitelintézettel vagy
c) egyéb szakmai biztosítást nyújtó szervezettel
kötött szerződés vagy más jogviszony alapján a szolgáltatónak a szolgáltatási tevékenységével összefüggően a szolgáltatás igénybe vevőjének vagy adott esetben más személynek okozott károkért való felelősségéből eredő követelések fedezetére szolgál;
10. tagállam: a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvényben tagállamként meghatározott állam;
11. tagállami állampolgár: a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvényben tagállami állampolgárként és tagállam állampolgárával azonos megítélés alá eső személyként meghatározott személy;
12. területi kamara: a tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló 1996. évi LVIII. törvényben (a továbbiakban: Kamtv.) meghatározott területi mérnöki vagy területi építész kamara.
II. FEJEZET
KÖZÖS SZABÁLYOK
1. Engedély vagy bejelentés alapján gyakorolható szakmák
3. § (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó szakmák a következők:
a) településtervezés,
b) építészeti-műszaki tervezés,
c) településrendezési szakértés,
d) építésügyi műszaki szakértés,
e) építési műszaki ellenőrzés,
f) felelős műszaki vezetés,
g) energetikai tanúsítás.
(2) Az (1) bekezdés a)-f) pontja szerinti szakmák a névjegyzéket vezető szerv engedélyével gyakorolhatók. Az (1) bekezdés g) pontja szerinti szakma a névjegyzéket vezető szervnek történő bejelentéssel gyakorolható.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott szakmákhoz tartozó részszakterületeket az 1. melléklet tartalmazza.
2.
4. §
3. Jogosultságot megállapító és a névjegyzéket vezető szerv kijelölése és illetékessége
5. § (1) Első fokon a kérelmező lakóhelye szerinti területi építész kamara titkára, másodfokon a Magyar Építész Kamara főtitkára folytatja le a szakmagyakorlási tevékenység engedélyezését
a) a 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti szakmához tartozó településtervezési szakterületen és településtervezési zöldfelületi és tájrendezési szakterületen,
b) a 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti szakmához tartozó építészeti tervezési területen, belsőépítészeti szakterületen és táj- és kertépítészeti tervezési területen,
c) a 3. § (1) bekezdés c) pontja szerinti szakmához tartozó településrendezési szakértői szakterületen és településrendezési zöldfelületi és tájrendezési szakági szakértői szakterületen, valamint
d) a 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti szakmához tartozó általános építmények építésügyi műszaki szakértői szakterületen.
(2) Első fokon - a (8) bekezdésben foglaltak kivételével - a kérelmező lakóhelye szerinti területi mérnöki kamara titkára, másodfokon a Magyar Mérnöki Kamara főtitkára folytatja le a szakmagyakorlási tevékenység engedélyezését a) a 3. § (1) bekezdés
a) pontja szerinti szakmához tartozó közlekedési, víziközmű, energia-közmű és hírközlési településtervezési szakági szakterületen,
b) a 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti szakmához tartozó szakági műszaki tervezési területen és sajátos műszaki tervezési területen,
c) a 3. § (1) bekezdés c) pontja szerinti szakmához tartozó közlekedési, víziközmű, energia-közmű és hírközlési településrendezési szakági szakértői szakterületeken, valamint
d) a 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti szakmához tartozó sajátos építményfajták építésügyi műszaki szakértői szakterületen.
(3) Első fokon a kérelmező lakóhelye szerinti területi építész kamara titkára, másodfokon a Magyar Építész Kamara főtitkára folytatja le a szakmagyakorlási tevékenység engedélyezését
a) a 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti szakmához tartozó építésügyi műszaki szakági szakértői szakterületen és építési beruházási építésügyi műszaki szakértői szakterületen, valamint
b) a 3. § (1) bekezdés e) és f) pontja szerinti szakmákhoz tartozó szakterületeken,
ha a kérelmező az építész kamara tagja, vagy építész szakképzettséggel rendelkezik.
(4) Első fokon a kérelmező lakóhelye szerinti területi mérnöki kamara titkára, másodfokon a Magyar Mérnöki Kamara főtitkára folytatja le a szakmagyakorlási tevékenység engedélyezését
a) a 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti szakmához tartozó építésügyi műszaki szakági szakértői szakterületen és építési beruházási építésügyi műszaki szakértői szakterületen, valamint
b) a 3. § (1) bekezdés e) és f) pontja szerinti szakmákhoz tartozó szakterületeken,
ha a kérelmező a mérnöki kamara tagja, vagy mérnöki szakképzettséggel rendelkezik.
(5) A 3. § (1) bekezdés g) pontjában meghatározott szakma bejelentése során a (3) és (4) bekezdés szerinti hatásköri szabályokat kell alkalmazni.
(6) Cég által folytatott szakmagyakorlási tevékenység esetén a hatáskör tekintetében az (1)-(4) bekezdést kell alkalmazni azzal, hogy lakóhelyen a cég székhelyét kell érteni.
(7) A szakmai címek megállapítása során a (3) és (4) bekezdés szerinti hatásköri szabályokat kell alkalmazni.
(8) Első fokon a kérelmező lakóhelye szerinti területi építész kamara titkára, másodfokon a Magyar Építész Kamara főtitkára folytatja le
a) a szakági építésügyi műszaki szakértői szakterület műemléki,
b) a felelős műszaki vezetői építési szakterület műemléki
részszakterülethez kapcsolódó szakmagyakorlási tevékenységek engedélyezését.
4. A szakmagyakorlási tevékenység megkezdésének és folytatásának feltételei
6. § (1) Természetes személy a 3. § (1) bekezdés a)-f) pontja szerinti tevékenységeket akkor folytathatja, ha rendelkezik a névjegyzéket vezető szerv engedélyével. Természetes személy a 3. § (1) bekezdés g) pontja szerinti esetben köteles a tevékenység végzésére irányuló szándékát a névjegyzéket vezető szervnek bejelenteni.
(2) Cég akkor kezdheti meg és folytathatja a (4) és (5) bekezdés figyelembevételével az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.)
a) 16. §-a szerinti településtervezési tevékenységet, ha személyesen közreműködő tagja, vezető tisztségviselője vagy munkavállalója rendelkezik településtervezési szakterületi jogosultsággal, településtervezési szakági tevékenységet akkor, ha személyesen közreműködő tagja, vezető tisztségviselője vagy munkavállalója rendelkezik településtervezési szakági szakterületi jogosultsággal,
b) 16. §-a szerinti településrendezési szakértői tevékenységet, ha személyesen közreműködő tagja, vezető tisztségviselője vagy munkavállalója rendelkezik településrendezési szakértői szakterületi jogosultsággal,
c) 32. §-a szerinti építészeti-műszaki tervezési tevékenységet, ha a vezető tisztségviselője, személyesen közreműködő tagja vagy munkavállalója rendelkezik az adott területen építészeti-műszaki tervezési szak vagy részszakterületi jogosultsággal,
d) 32. §-a szerinti építésügyi műszaki szakértői tevékenységet, ha személyesen közreműködő tagja vagy munkavállalója rendelkezik építésügyi műszaki szakértői szakterületi jogosultsággal,
e) 38/A. §-a szerinti felelős műszaki vezetői tevékenységet, ha személyesen közreműködő tagja vagy munkavállalója rendelkezik általános vagy sajátos építmények szakterületen felelős műszaki vezetői jogosultsággal,
f) 38/A. §-a szerinti építési műszaki ellenőri tevékenységet, ha személyesen közreműködő tagja vagy munkavállalója rendelkezik általános vagy sajátos építmények szakterületen építési műszaki ellenőri jogosultsággal,
g) 38/C. §-a szerinti energetikai tanúsítói tevékenységet, ha tagja vagy munkavállalója rendelkezik energetikai tanúsítói jogosultsággal,
és a tevékenységet a jogosultsággal rendelkező személy végzi.
(3) A cég a Szolgtv., az Étv. 58. § (10) bekezdése és a Kamtv. 43. § (3) bekezdése szerinti tartalmú bejelentése alapján az 5. § (6) bekezdése szerinti területi kamara titkára által nyilvántartási jelölést (C-területi kamara kódja és nyilvántartási szám) ad ki. A cég által folytatható tevékenység terjedelme azonos a (2) bekezdésben meghatározott természetes személy jogosultságának terjedelmével. Egyéni vállalkozó esetében a cég nyilvántartási száma azonos lehet a természetes személy nyilvántartási számával.
(4) Cég az általa vállalt szakmagyakorlási tevékenységek közül, az (5) bekezdés figyelembevételével olyan tevékenységet végezhet,
a) amelyhez rendelkezik a (2)-(3) bekezdés szerinti feltételekkel,
b) amelynek végzésére a megrendelővel írásban szerződést kötött, és
c) amelynek végzését a területi kamara nem tiltotta meg.
(5) A cégnek az általa vállalt munkához kapcsolódó szakmagyakorlási tevékenységek közül legalább az egyikhez a (2) bekezdés szerinti feltétellel kell rendelkeznie és azt a tevékenységet a cégnek kell végeznie. A vállalt munkához kapcsolódó egyéb szakmagyakorlási tevékenységet - amelynek végzéséhez jogosultsággal nem rendelkezik - alvállalkozó bevonásával végezheti.
(6) A szakmagyakorlási tevékenység folytatásának feltételei:
a) kamarai tagsághoz kötött jogosultság esetén
aa) a kamarai tagság folytonossága,
ab) továbbképzési időszakonként a kötelező és szakmai továbbképzés teljesítése,
ac) a jogosultság megállapítását követő egy éven belül - a kötelező továbbképzés keretében - beszámoló teljesítése,
ad) adategyeztetési kötelezettség teljesítése,
b) kamarai tagsághoz nem kötött jogosultság esetén
ba) továbbképzési időszakonként kötelező továbbképzési kötelezettség teljesítése,
bb) a jogosultság megállapítását követő egy éven belül - a kötelező továbbképzés keretében - beszámoló teljesítése, az energetikai tanúsítás kivételével,
bc) adategyeztetési kötelezettség teljesítése és az éves nyilvántartási díj befizetése.
(7) A (2) bekezdés vonatkozásában a cég a munkavállalót legalább heti 20 órában foglalkoztatja.
5. A szakmagyakorlási tevékenység engedélyezésének feltételei és a bejelentés tartalma
7. § (1) A szakmagyakorlási tevékenység engedélyezésének feltételei:
a) képesítési követelmény az 1. mellékletben részletezett, a szakterületeknek megfelelő szakirányú
aa) mesterfokozatú képzésben szerzett szakképzettség MSc, MA (tervezés, szakértés),
ab) mesterfokozatú képzésben szerzett szakképzettség MSc vagy alapképzésben szerzett szakképzettség BSc (tervezés, építési műszaki ellenőrzés),
ac) mesterfokozatú képzésben szerzett szakképzettség MSc vagy alapképzésben szerzett szakképzettség BSc vagy középfokú szakirányú végzettség (felelős műszaki vezetés),
b) szakmai gyakorlat a 9. § szerint,
c) a kérelmező személy nem áll foglalkozástól eltiltás hatálya alatt és büntetlen előéletű.
(2) A Szolgtv.-ben meghatározottakon túlmenően az energetikai tanúsítói szakmagyakorlási tevékenység bejelentésének tartalmaznia kell:
a)-c)
d) a jogosultsági vizsga eredményes letételének az igazolását,
e) a bejelentésben közölteket igazoló iratok másolatát a hatósági erkölcsi bizonyítvány kivételével, a bejelentést tevő nyilatkozatát a bejelentés tartalmának hitelességéről, ezzel a jogszabályban előírt feltételek és az iratmásolatok hitelességét is igazolja.
(3) A (2) bekezdés e) pontjában foglaltakon túlmenően további hitelesítés nem követelhető meg.
(4) A 3. § szerinti szakmagyakorlási tevékenységekhez kapcsolódóan az 1. melléklet tartalmazza
a) a jogosultsághoz kötött tevékenységek részletes meghatározását,
b) a jogosultság névjegyzéki jelölését,
c) a minimális képesítési követelményt szakterületi bontásban,
d) az előírt szakmai gyakorlati időt.
8. § (1)
(2)
(3) A besorolásra nem alkalmas szakképzettségek tekintetében a szakirányú szakképzettség egyenértékűségének vizsgálatára kerül sor, melynek alapját az országos kamarai szabályzatok által tudományterület szerinti bontás alapján meghatározott, a 4. mellékletben előírt minimum kreditszámok összege képezi. A tantárgycsoportok és azon belül a kreditértékekben meghatározott ismeretkörök vagy tantárgyak nevesítése kamarai hatáskörben, szabályzat formájában kerül meghatározásra a szükséges minimum kompetencia tartalmakkal együtt.
(4) A szakirányú szakképzettség egyenértékűségének vizsgálatához figyelembe lehet venni az alap- vagy mesterképzésben szerzett fokozattal és szakképzettséggel rendelkezők részére, felsőoktatás keretében megvalósuló (felsőfokú szakképzettségi szintet nem biztosító) szakirányú továbbképzést is. A szakirányú továbbképzésben legalább 60 kreditet kell és legfeljebb 120 kreditet lehet megszerezni. Ez esetben a képzési idő legalább két, legfeljebb négy félév. A szakirányú továbbképzés szakmai tartalma szerint ugyancsak alkalmassá válik a hiányzó kredittartalmak megszerzéséhez, egyéb ismeretek kiegészítésére, ezáltal a szakirányú végzettség egyenértékűségének vizsgálatánál beszámítható. A szakmagyakorláshoz szükséges kredit-kiegészítő képzés akkreditált, szakirányú felsőoktatási intézmény előírt szintű (BSc, MSc) képzésében megszerezhető.
(5) A miniszter - az országos kamarák adatközlése alapján - évente közzéteszi
a) a szakképzettségek szakirányúsága szempontjából már megvizsgált és elfogadásra került oklevelek megnevezését, kibocsátásának dátumát, a képzést folytató felsőoktatási intézmény megnevezését,
b) a szakirányú továbbképzés körében kibocsátott szakirányú szakképzettségek megnevezését, a beszámítható kreditérték meghatározását.
9. § (1) Szakmai gyakorlati időként a jogosultság megszerzéséhez szükséges végzettségi szint megszerzését követően, a kérelmezett szakmagyakorlási tevékenységi területnek, szakterületnek, részszakterületnek megfelelő szakmai gyakorlat folytatásának időtartamát kell figyelembe venni.
(2) A településtervezési jogosultság megállapításához az 1. melléklet szerinti szakmai gyakorlati idő tartalmát
a) településtervezési, vagy
b) legalább három év településtervezési és kettő év
ba) területrendezési tervezési,
bb) közigazgatásban végzett területrendezési, településrendezési, vagy
bc) felsőoktatási intézményben településtervezési szaktárgy-oktatói
c) gyakorlattal kell igazolni.
(3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti kettő év gyakorlati időbe beleszámít a mesterfokozatú képzésben szerzett szakképzettséget követően a településmérnöki mesterképzési szak elvégzésének ideje. Ebben az esetben a gyakorlati idő a mesterfokozatú képzésben szerzett szakképzettség megszerzését követően megkezdhető.
(4) Az építészeti-műszaki tervezési jogosultság megállapításához az 1. melléklet szerinti szakmai gyakorlati időt a tervezési területnek, szakterületnek, részszakterületnek megfelelő tervezési gyakorlattal kell igazolni, a 12. §-ban foglaltak figyelembevételével.
(5) A tervezési feladat elvégzésére megfelelő időtartamú tervezési gyakorlat hiánya miatt még nem jogosult szakirányú egyetemi végzettségű személy csak jogosultsággal rendelkező tervező mellett folytathat tervezési tevékenységet és szerezhet tervezési szakmai gyakorlatot.
(6) A településrendezési szakértői tevékenység engedélyezéséhez a nyolc év szakmai gyakorlati időbe a (2) bekezdés a) pontjában, b) pont bb)-bc) alpontjában meghatározott, a kérelmezett szakterületnek megfelelő tevékenység vehető figyelembe.
(7) Az építésügyi műszaki szakértői jogosultsághoz a nyolc év szakmai gyakorlati időbe
a) építészeti-műszaki tervezési,
b) felsőoktatási intézményben építészeti-műszaki szaktárgy-oktatói,
c) építési műszaki ellenőri,
d) felelős műszaki vezetői,
e) beruházáslebonyolítói,
f) építésügyi igazgatási,
g) az építésüggyel kapcsolatos kutatási, fejlesztési
tevékenység folytatásának időtartamát kell figyelembe venni oly módon, hogy az előírt gyakorlati idő felének az a), c)-d) pontja szerinti tartalmúnak kell lennie.
10. § (1) A szakirányú felsőfokú szakképzettség megszerzését követő szakmai gyakorlati idő az energetikai tanúsítói tevékenység folytatásához egy év.
(2) Szakmai gyakorlati időként az energetikai tanúsítói jogosultsághoz
a) építészeti-műszaki tervezési,
b) felsőoktatási intézményben építészeti-műszaki szaktárgy-oktatói,
c) építésügyi műszaki szakértői,
d) építési műszaki ellenőri,
e) felelős műszaki vezetői,
f) beruházáslebonyolítói,
g) építésügyi és építésfelügyeleti hatósági,
h) az építésüggyel kapcsolatos kutatási, fejlesztési,
i) építésügyi igazgatási
tevékenység folytatásának időtartamát kell figyelembe venni.
11. § (1) Szakmai gyakorlati időként az építési műszaki ellenőri és a felelős műszaki vezetői jogosultsághoz a szakirányú végzettség megszerzését követően a kérelmezett szakmagyakorlási tevékenységi szakterületnek megfelelő
a) építési műszaki ellenőri,
b) felelős műszaki vezetői,
c) építőipari kivitelezési,
d) építésfelügyeleti,
e) építésügyi hatósági,
f) beruházói-műszaki,
g) felsőoktatási intézményben építészeti-műszaki szaktárgy oktatói,
h) építészeti-műszaki tervezési,
i) építésügyi műszaki szakértői
tevékenység folytatásának időtartamát kell figyelembe venni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tevékenység engedélyezése során szakmai gyakorlati időként az 1. melléklet szerinti gyakorlati időt kell igazolni oly módon, hogy az előírt gyakorlati idő felének az (1) bekezdés a)-d) pontja szerinti tartalmúnak kell lennie.
(3) A felelős műszaki vezetői szakterület műemléki részszakterületén 5 év szakmai gyakorlati időként a műemléken teljesített vagy azzal összefüggő és az (1) bekezdés b)-c), f)-i) pontjának megfelelő tartalmú tevékenység idejét kell igazolni azzal, hogy a gyakorlati időbe beleszámítható a műemlékvédelmi szakmérnöki képzés ideje, valamint a műemléki hatósági engedélyezéssel kapcsolatos építésügyi hatósági tevékenység ideje részben, amelyek együttesen legfeljebb 3 évet tehetnek ki.
12. § (1) A szakmai gyakorlat igazolására alkalmas különösen a munkáltatói vagy az építési szakmai érdekképviseleti szerv által kiadott igazolás, továbbá munkavégzésre irányuló szerződés, szakmagyakorlási tevékenységet végző személy vagy cég vagy mentori címmel rendelkező szakmagyakorló által kiállított igazolás, amely tartalmazza a gyakorlat időtartamát, a végzett munkák megnevezését, a folytatott tevékenység leírását.
(2) A területi kamara titkára a kamarai tagsághoz kötött szakmagyakorlási tevékenységek esetében a gyakorlati idő, a képesítés és az igazolás alapján az 1. melléklet szerinti részszakterületi jogosultságot is megállapíthat, amelyet a szakmagyakorló jogosultságát tartalmazó névjegyzékben is meg kell jeleníteni.
6. Szakmai címek
13. § (1) A területi kamara az országos kamarai szabályzatában meghatározott eljárásrend szerint szakmai címet adhat a kamarai tagsággal rendelkező kérelmezőnek. A szakmai cím nem eredményeztet újabb jogosultságot. A címet a területi kamara titkára által vezetett építésügyi szakmagyakorlók névjegyzékében (a továbbiakban: névjegyzék) fel kell tüntetni.
(2) A vezető tervezői címhez a tervezőnek magas színvonalú tudományos-műszaki felkészültséggel és referenciákkal kell rendelkeznie. A cím megszerzésére irányuló kérelmet a területi kamara az erre vonatkozó országos kamarai szabályzat alapján bírálja el. A cím birtokosának a jogosult tervezési szakterületen legalább 10 éves kiemelkedő színvonalú tervezési tevékenységgel kell rendelkeznie. Vezető tervező címmel rendelkező személy végezheti - erre irányuló megbízás alapján - az építészeti-műszaki dokumentáció szakmai ellenőrzését (tervellenőrzés).
(3) A tervező gyakornoki cím kérelmezéséhez a szakképzettség megszerzését követően a megszerezni kívánt jogosultsághoz a kérelmező természetes személy előminősítést kérhet a területi kamarától. A területi kamara ellenőrzi a kérelmezni kívánt jogosultsághoz tartozó szakképzettség kreditkövetelmény rendszerének teljesülését. A feltételek teljesítése esetén a kérelmező a tervező gyakornok címről igazolást kap, a címet használhatja, a tervlapokon feltüntetheti a címet, önálló tervezésre azonban nem jogosít.
(4) A tervező műszaki ellenőri címet az a szakmagyakorló személy kérheti, aki rendelkezik építészeti-műszaki tervezői és építési műszaki ellenőri jogosultsággal.
(5) A beruházási tanácsadói címet az az építészeti-műszaki tervezői, azzal azonos szakterületen építési műszaki ellenőri jogosultsággal rendelkező kérheti, aki építési beruházások bonyolításában igazolt referenciákkal rendelkezik.
(6) A mentori címet az a szakmagyakorló személy kérheti, aki vállalja a tervező gyakornoki címmel rendelkező személy szakmai felügyeletét, és segíti szakmai fejlődését.
(7) A különösen gyakorlott címet az a szakmagyakorló személy kérheti, aki kiemelkedően magas színvonalú teljesítményt igazoló referenciákkal rendelkezik.
(8) „Műemlékek területén gyakorlott” címet az a szakmagyakorlási jogosultsággal rendelkező építész tervező, belsőépítész tervező, építési műszaki ellenőr és energetikai tanúsító kérheti, aki a saját szakterületén műemléki védelem alatt álló építmény vonatkozásában három év gyakorlatot igazol.
III. FEJEZET
TERVEZÉS
7. Településtervezés
14. § (1) A településtervezési tevékenység 1. melléklet szerinti dokumentációinak elkészítése jogosultsághoz kötött.
(2) A településtervező feladata az önkormányzat döntései, megbízása és a jogszabályok, szabványok és szakmai szabályok figyelembevételével az 1. melléklet szerinti dokumentáció - a feladat elvégzéséhez szükséges településtervezési szakági tervezők bevonásával történő - elkészítése.
(3) A szakági településtervező feladata a szakterületének megfelelő településtervezési szakági munkarészek és javaslatok elkészítése a jogszabályok, szabványok és szakmai szabályok alapján.
(4) A településfejlesztési koncepció megalapozó vizsgálata csak akkor használható fel a településrendezési eszköz kidolgozásához, ha azt jogosultsággal rendelkező településtervező és szakági településtervező készítette.
(5) A településrendezési tervezési tevékenység során létrejött dokumentáció aláíró lapja tartalmazza a feladat elvégzésében részt vett összes tervező nevét, szakképzettségét, szakmai címét, névjegyzéki jelölését és - legalább egy eredeti példányon - a tervező saját kezű aláírását. A településrendezési eszköz tervlapja tartalmazza a településtervező és a szakági településtervezők nevét és névjegyzéki jelölését.
(6) A tervezőnek az általa készített településrendezési eszközt a megrendelő részére történő átadástól számított legalább 10 évig meg kell őriznie.
(7) A településtervezési szerződésre a Polgári Törvénykönyvről szóló törvényben (a továbbiakban: Ptk.) szabályozott tervezési szerződés és az Étv.-ben szabályozott településtervezési szerződés szabályait kell alkalmazni.
(8) Nem folytathat településrendezési tervezési tevékenységet illetékességi területén a településrendezési eszközök előkészítésében, véleményezésében, döntéshozatalában közreműködő személy, kivéve, ha az önkormányzat a 6. § (2) bekezdés a) pontja alapján településrendezési tervezési tevékenységet is folytat.
8. Építészeti-műszaki tervezés
15. § (1) Az Étv. 32. § (1) bekezdése szerinti építészeti-műszaki tervezési tevékenységnek az építésügyi hatósági eljáráshoz és az építőipari kivitelezéshez szükséges építészeti-műszaki dokumentációk készítése építészeti-műszaki tervezési jogosultsághoz kötött. Tervezői művezetést az adott tervezési szakterületen jogosultsággal rendelkező építészeti-műszaki tervező végezhet.
(2) Az építészeti-műszaki tervező feladata az Étv.-ben foglaltak, az építtető igényei, megbízása, a tervezési program és a jogszabályok, szabványok és szakmai szabályok figyelembevételével az építésügyi hatósági eljárásokhoz és az építőipari kivitelezéshez szükséges építészeti-műszaki dokumentáció elkészítése.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően jogosultsággal végezhető
a) a tervtanácsi terv,
b) a településképi véleményezéshez szükséges terv,
c) a megvalósulási terv,
d) az egyszerű bejelentéshez szükséges kivitelezési dokumentáció
készítése.
(4) Az építészeti-műszaki szakági tervező feladata az építmény tervezéséhez szükséges szakági terv elkészítése a jogszabályok, szabványok és szakmai szabályok alapján. Tevékenysége kiterjedhet az általános és a sajátos építmények tervezéséhez szükséges szakági tervi munkarészek teljes körű elkészítésére.
(5) Az építészeti-műszaki tervezési tevékenység a képesítéstől, a gyakorlati időtől és a szerzett jogtól függően - kamarai szabályzatban rögzítettek szerint - korlátozott vagy teljes körű tervezési jogosultsággal folytatható.
(6) Az építészeti-műszaki tervezőnek az általa készített építészeti-műszaki terveket, iratokat és számításokat hitelesítenie kell az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Épelj.) előírásai szerint.
(7) Az építészeti-műszaki tervező felelős az Étv. 33. §-ában foglaltak betartásáért.
(8) Az építészeti-műszaki tervezőnek az általa készített építészeti-műszaki tervet a megbízónak történő átadástól számított legalább 10 évig meg kell őriznie.
(9) Nem folytathat építészeti-műszaki tervezési tevékenységet
a) az adott építészeti-műszaki dokumentáció engedélyezésében vagy az annak alapján megvalósítandó építmény kivitelezésének építésfelügyeletében feladatot ellátó hatóság köztisztviselője, kormánytisztviselője vagy állami tisztviselője,
b) az építészeti-műszaki dokumentáció településképi véleményezési eljárásába bevont önkormányzati főépítész.
9. Tervezési program
16. § (1) Az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: OTÉK) szerinti tervezési program véglegezett formája a tervezési szerződés kötelező mellékletét képezi.
(2) A tervezési programban rögzíteni kell minden olyan fontos tényt, amelyet a tervezés során figyelembe kell venni. A tervezési programban vizsgálni kell a megújuló energiaforrások használatának lehetőségét, és igény szerint rögzíteni kell a vagyonbiztonsági elvárások mértékét.
(3) A tervezési programban - amelyet az építtető és tervező közösen készít elő - a tervezés tárgyától és nagyságrendjétől függően ismertetni kell
a) tervezési feladat részletes leírását, az építési tevékenység megnevezését,
b) a tervezés előzményeit - előkészítő dokumentációk, tanulmánytervek adatait,
c) az elvárt - az OTÉK előírásainak megfelelő vagy attól szigorúbb - követelményeket, beleértve az élettartalmi igényeket,
d) az elvárt követelményeknek való megfelelőség igazolásának módját, az alkalmazandó szabványok vagy azokkal egyenértékű számítási-méretezési eljárások és hivatkozások, jogszabályok, előírások, szabályzatok körét,
e) a beruházás költségkeretét, rögzített költségkeret esetén a költségelemzés módszerét, az építtető részéről a költségkeret túllépés jóváhagyásának feltételeit, vagy költségkeret csökkentés esetén az elvárások, követelmények módosítási szabályait,
f) a helyszín bemutatását,
g) a helyiségigényeket és funkcionális kapcsolatokat,
h) az építményben üzemelendő technológiákat,
i) a közútkapcsolati, parkolási igényeket és információkat,
j) a közmű és energia ellátási igényeket, módokat,
k) az akadálymentesítésre vonatkozó információkat,
l) műemlék esetén az értékleltár és az építéstörténeti tudományos dokumentáció alapján rögzített műemlékvédelmi szempontokat,
m) a szükséges szakági tervezők, szakértők körét,
n) az egyéb meghatározó követelmények általános szempontjait,
o) a tervezendő építmény használatának, üzemeltetésének, karbantartásának feltételeit,
p) a helyszínen fennálló régészeti érintettség vagy védelem tényét a közhiteles örökségvédelmi nyilvántartástól lekért adatok alapján.
10. Tervezési szerződés
17. § (1) Az építészeti-műszaki tervezési tevékenység folytatásához szükséges tervezési szerződés a Ptk. és az Étv. előírásain túlmenően tartalmazza
a) a teljesítési határidőket, figyelemmel a szakaszos tervszolgáltatásra is,
b) a tervezési díj összege mellett az elszámolás és a teljesítésigazolás formáját, módját, a fizetés módját és határidejét,
c) az esetleges szakmai biztosíték kikötését,
d) a tervező nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a lakóépület építésének egyszerű bejelentéséről szóló kormányrendeletben meghatározott kötelező felelősségbiztosítással rendelkezik,
e) a tervezési szerződéssel érintett építészeti-műszaki dokumentációhoz fűződő szerzői vagyoni jogokkal kapcsolatos rendelkezést.
(2) Az építmények tervezésével és kivitelezésével kapcsolatos egyes viták rendezésében közreműködő szervezetről és egyes törvényeknek az építésügyi lánctartozások megakadályozásával, valamint a késedelmes fizetésekkel összefüggő módosításáról szóló törvényben meghatározott esetekben az építészeti-műszaki tervezési szerződéses felek a Teljesítésigazolási Szakértői Szervhez (a továbbiakban: TSZSZ) fordulhatnak.
(3) Az építőipari kivitelezési tevékenység végzéséhez szükséges kivitelezési dokumentáció készítésére irányuló tervezési szerződés tartalmi elemeinél az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Épkiv.) 9. § (1)-(3) bekezdésében foglaltakat is figyelembe kell venni.
11. Tervezési díj
18. § A tervezési díj magában foglalja
a) a közvetlen költségek, ennek keretében
aa) a számított munkadíj,
ab)
ac) az esetlegesen a szerzői joggal kapcsolatosan felmerülő személyi és vagyoni jogok értéke,
b) a közvetett költségek, ennek keretében a működési költség, anyagjellegű ráfordítás,
c) az értékcsökkenési leírás,
d) az egyéb ráfordítások,
e) a tervezett nyereség
együttes összegét.
IV. FEJEZET
SZAKÉRTÉS
12. Településrendezési szakértés
19. § (1) Az 1. melléklet szerinti településrendezési szakértői vélemények elkészítése jogosultsághoz kötött.
(2) A településrendezési szakértő köteles megbízójának figyelmét felhívni minden olyan tényre, amely az általa ismert adatok alapján szakértői véleményének kialakítását befolyásolja, és amelynek ismerete a megbízónak érdeke. A településrendezési szakértői vizsgálatnak az ügy minden lényeges körülményére ki kell terjednie. A szakértői véleményen fel kell tüntetni a szakértő nevét, saját kezű aláírását, névjegyzéki jelölését, a szakértői szakterületének megnevezését.
(3) A településrendezési szakértő felelős az általa elkészített szakértői vélemény tartalmának szakszerűségéért.
(4) A településrendezési szakértő feladatát megbízási szerződés alapján látja el a 20. § (6) bekezdése szerint.
(5) A településrendezési szakértő nem végezheti olyan pályázati dokumentáció, településrendezési eszköz vizsgálatát, amelynek összeállításában vagy tervezésében maga vagy a Ptk. szerinti közeli hozzátartozója részt vett.
(6) Településtervezési vagy szakági településtervezési jogosultságot szerzett és vezető tervezői címmel rendelkező személy kérelmére a területi kamara titkára az adott szakterületen településrendezési szakértői tevékenység folytatását engedélyezi a 9. § (6) bekezdése szerinti feltétel mellett.
13. Építésügyi műszaki szakértés
20. § (1) Az építésügyi műszaki szakértő vizsgálatának az Étv. 32. §-a szerinti tevékenysége során az adott ügy minden lényeges körülményére ki kell terjednie. Az építésügyi műszaki szakértő köteles megbízójának figyelmét felhívni minden olyan tényre, amely az általa ismert adatok alapján szakértői véleményének kialakítását befolyásolja, és amelynek ismerete a megbízónak érdeke.
(2) Az építésügyi műszaki szakértői tevékenységhez kapcsolódó tevékenységek különösen:
a) méretbeli és az állapotfelmérés,
b) műszeres vizsgálat és kutatás,
c) a b) pont elvégzéséhez tartozó bontási és helyreállítási munkák,
d) számítások és elemzések elvégzése,
e) statisztikák vizsgálata és elemzése vagy
f) következtetések levonása.
(3) Ha az építésügyi műszaki szakértő vizsgálata során megállapítja, hogy az építményt vagy egyes szerkezeteit bauxitcement felhasználásával készítették, a vizsgálat eredményét harminc napon belül köteles bejelenteni a terület- és településrendezési tervek központi dokumentumtárát kezelő szervnek az Építésügyi Dokumentációs és Információs Központról, valamint az Országos Építésügyi Nyilvántartásról szóló kormányrendelet alapján.
(4) Az építésügyi műszaki szakértő a vizsgálat eredményéről szakértői véleményt készít, amelyen fel kell tüntetni a szakértő nevét, szakértői nyilvántartási számát, a szakértői szakterületének megnevezését, a meghatározott szakterület és ahhoz tartozó jelölés szerint.
(5) Az építésügyi műszaki szakértő felelős az általa elkészített szakértői vélemény tartalmának szakszerűségéért, a valós állapotnak megfelelő tartalmáért.
(6) A településrendezési szakértői szerződésre és az építésügyi műszaki szakértői szerződésre a Ptk.-ban szabályozott megbízási szerződés szabályait kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a szerződést írásban kell megkötni. A szerződés tárgyában meg kell jelölni a vállalt szakértői tevékenység pontos megnevezését, a teljesítési határidőt, a szakértő díját, a megrendelő kötelezettségeit és jogait, a műszaki szakértő kötelezettségeit, felelősségét és jogait. Amennyiben a felek nem állapodnak meg a díj átadásának időpontjáról, akkor az a szakvélemény átadásával egyidejűleg esedékes. A megrendelő teljesítési kötelezettségének határideje eltérő rendelkezés esetén sem haladhatja meg a számla kézhezvételétől számított harminc napot.
(7) Nem folytathat építésügyi műszaki szakértői tevékenységet
a) ugyanazon építmény kivitelezése vonatkozásában az a személy, aki az építmény építési-szerelési munkáit ellenőrizte, mint építési műszaki ellenőr, tervezési műszaki ellenőr, beruházási tanácsadó, vagy kivitelezte, vagy a kivitelező felelős műszaki vezetője,
b) ugyanazon tervdokumentáció tekintetében az a személy, aki az építmény engedélyezési vagy kivitelezési tervének készítésében mint tervező részt vett.
V. FEJEZET
ÉPÍTÉSI MŰSZAKI ELLENŐRZÉS
21. § (1) Az építési műszaki ellenőr az Épkiv. 16. § (2)-(3) bekezdésében foglalt feladatokat látja el.
(2) Az építési műszaki ellenőr megbízási szerződésében a Ptk.-ban szabályozottak és az Épkiv. 16. § (6) bekezdésében foglaltakon túlmenően rögzíteni kell
a) az építési műszaki ellenőrzés gyakoriságát,
b) az építési naplóba való bejegyzés gyakoriságát, a bejegyzésről az építtető tájékoztatásának módját,
c) a jogszabályokban meghatározott feladatokon túlmenő építtetői elvárásokat, felhatalmazásokat.
(3) Az építési műszaki ellenőr nem lehet az építészeti-műszaki dokumentáció engedélyezésében vagy az annak alapján megvalósítandó építmény kivitelezésének építésfelügyeletében feladatot ellátó hatóság köztisztviselője, kormánytisztviselője vagy állami tisztviselője.
(4) Az építési műszaki ellenőr nem végezhet építésügyi műszaki szakértői, vállalkozó kivitelezői, anyagbeszállítói és felelős műszaki vezetői tevékenységet az általa ellenőrzött építési-szerelési munka vonatkozásában. Az építési műszaki ellenőr nem láthat el további építési műszaki ellenőri feladatokat olyan építési szerelési munka esetén, ahol építésügyi műszaki szakértői, vállalkozó kivitelezői vagy anyagbeszállítói tevékenységet olyan gazdálkodó szervezet végzi, amelynek az építési műszaki ellenőr tagja, illetve amellyel munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll.
(5) Az építési műszaki ellenőr az általa ellenőrzött építési beruházás során nem lehet az építésügyi műszaki szakértői, a vállalkozó kivitelezői, az anyagbeszállítói és a felelős műszaki vezetői tevékenységet folytatóknak a Ptk. szerinti közeli hozzátartozója, illetve nem állhat velük munkavégzésre irányuló jogviszonyban.
VI. FEJEZET
FELELŐS MŰSZAKI VEZETÉS
22. § (1) A felelős műszaki vezető feladata az Épkiv. 13. § (2)-(5) bekezdésében és 14. §-ában meghatározott tevékenységek végzése. Ha a felelős műszaki vezető egyéb munkavégzésre irányuló jogviszony keretében látja el feladatát, akkor a feladata az Épkiv. 13. § (2) bekezdésében, 13. § (3) bekezdés b)-k), n)-p) pontjában, 13. § (4)-(5) bekezdésében és 14. §-ában meghatározott tevékenységek végzése.
(2) A felelős műszaki vezetői tevékenység folytatásához szükséges szerződés megkötésére a Ptk.-ban szabályozott megbízási szerződés szabályait kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy
a) a szerződést írásban kell megkötni,
b) a szerződés tartalmazza
ba) a megbízó nevét vagy megnevezését, címét vagy székhelyét, adószámát, elérhetőségét, továbbá a képviseletében eljáró személy nevét vagy megnevezését, címét vagy telephelyét és elérhetőségét,
bb) a felelős műszaki vezető megnevezését, nyilvántartási számát, névjegyzéki jelét és elérhetőségét,
bc) a felelős műszaki vezető díját, fizetési módját, határidejét,
bd) a felelős műszaki vezető feladatainak és felelősségének meghatározását.
(3) A felelős műszaki vezető nem lehet az építészeti-műszaki dokumentáció engedélyezésében részt vevő hatóság, valamint a tevékenység és az engedélyező hatóság felügyeletét ellátó szerv köztisztviselője, kormánytisztviselője vagy állami tisztviselője. A felelős műszaki vezető nem végezhet építésügyi műszaki szakértői és építési műszaki ellenőri tevékenységet azon kivitelezési tevékenység esetében, ahol részben vagy egészben építési-szerelési munkát vezet.
(4) A felelős műszaki vezető nem láthat el felelős műszaki vezetői feladatokat olyan építési-szerelési munka esetében, ahol az építésügyi műszaki szakértői vagy építési műszaki ellenőri tevékenységet olyan gazdálkodó szervezet végzi, amelynek tagja, illetve amellyel munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll.
(5) A felelős műszaki vezető nem végezhet építési műszaki ellenőri tevékenységet azon kivitelezési tevékenység esetében, ahol részben vagy egészben építési-szerelési munkát vezet. A felelős műszaki vezető nem láthat el felelős műszaki vezetői feladatokat olyan építési-szerelési munka esetében, ahol az építési műszaki ellenőri tevékenységet olyan gazdálkodó szervezet végzi, amelynek tagja, illetve amellyel munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll.
VII. FEJEZET
ENERGETIKAI TANÚSÍTÁS
23. § (1) Az energetikai tanúsító feladata az energiát használó épület energetikai jellemzőinek vizsgálata alapján, annak eredményéről hiteles tanúsítvány kiállítása az Országos Építésügyi Nyilvántartás (a továbbiakban: OÉNY) elektronikus programjának segítségével.
(2) Az energetikai tanúsító az épületek energetikai jellemzőinek tanúsításáról szóló 176/2008. (VI. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.) szerinti független ellenőrzési rendszer keretében végzett ellenőrzés során köteles együttműködni és a feltárt hibákat kijavítani.
(3) Az energetikai tanúsító köteles az (1) bekezdés szerinti azonosító kóddal ellátott hiteles tanúsítvány aláírt példányát és az alátámasztó munkarészt a megrendelőnek átadni.
(4) Az energetikai tanúsító felelős
a) az általa készített tanúsítvány szakszerűségéért,
b) a valós állapotnak megfelelő tartalomért,
c) a hiteles tanúsítvány kiállításához szükséges adatoknak az OÉNY-be való feltöltéséért.
(5) Az energetikai tanúsítói szerződést írásban kell megkötni. A szerződés kötelező tartalmi eleme
a) a szerződés tárgyában megjelölve a vállalt tevékenység pontos megnevezése (az épület vagy épületrész helyrajzi száma),
b) a vállalt tevékenységre vonatkozó teljesítési határidő,
c) a tanúsítás díja mellett az elszámolás formája, módja, a fizetés módja és határideje.
(6) A Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamara által működtetett független ellenőrzési rendszer keretében a tanúsítványok utóellenőrzésében nem vehet részt az a személy
a) akinek jogát vagy jogos érdekét az ellenőrzés közvetlenül érinti, továbbá
b) aki az ellenőrzött tanúsítvány elkészítésében a megbízó képviselőjeként vagy energetikai tanúsítóként járt el,
c) aki az ellenőrzött tanúsítvánnyal összefüggésbe hozható építésügyi műszaki szakértőként járt el,
d) akinek az ellenőrzött tanúsítvány elkészítésében a Ptk. szerinti közeli hozzátartozója a megbízó képviselőjeként vagy energetikai tanúsítóként járt el, vagy
e) akinek a Ptk. szerinti közeli hozzátartozója az ellenőrzött tanúsítvánnyal összefüggésbe hozható építésügyi műszaki szakértőként járt el.
(7) A (6) bekezdés szerinti ellenőrzésben nem vehet részt az a személy, akitől nem várható el az ügy tárgyilagos megítélése. Az ellenőrzést végző a Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamara elnökének haladéktalanul, de legkésőbb az ok felmerülésétől számított öt napon belül köteles bejelenteni, ha vele szemben kizárási ok áll fenn. A kizárási okot a kizárási okról való tudomásszerzéstől számított nyolc napon belül az ellenőrzött, vagy bármely érintett fél is bejelentheti.
(8) A kizárás tárgyában a Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamara elnöke dönt, szükség esetén más ellenőrző személyt jelöl ki, továbbá arról is dönt, hogy meg kell-e ismételni azokat az eljárási cselekményeket, amelyekben a kizárt ellenőrző személy járt el. A kizárás tárgyában hozott elnöki döntést az érintett felekkel közölni kell.
23/A. § Műemlék épület esetén az energetikai tanúsítónak az R1. szerinti energetikai minőségtanúsítvány javaslattételének kidolgozásához szakági építésügyi műszaki szakértői szakterület műemléki részszakterület jogosultsággal bíró szakértőt vagy „műemlékek területén gyakorlott” címmel rendelkező szakmagyakorlót kell bevonnia, ha az energetikai tanúsító nem rendelkezik a „műemlékek területén gyakorlott” címmel.
VIII. FEJEZET
A JOGOSULTSÁG MEGÁLLAPÍTÁSÁNAK ELJÁRÁSI SZABÁLYAI
14. Általános szabályok
24. § (1) A szakmagyakorlási tevékenység
a) engedélyezése,
b) folytatásának szüneteltetése,
c) folytatásának megtiltása,
d) folytatásának megtiltása és a tevékenységet folytató szakmagyakorló névjegyzékből való törlése,
e) folytatójával szembeni bírság kiszabása és
f) folytatásával összefüggő hatósági bizonyítvány kiállítása,
g) folytatója által az engedélyének kérelemre történő visszavonása és a névjegyzékből való törlése
iránt kezdeményezett vagy saját hatáskörben indított eljárást az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény (a továbbiakban: Ákr.) szabályai szerint, míg a szakmagyakorlási tevékenység bejelentésére irányuló eljárást a Szolgtv. szabályai szerint kell lefolytatni.
(2) A szakmagyakorlási tevékenység engedélyezése iránti kérelem elektronikus úton történő benyújtásához, papír alapon történő benyújtása esetén a kérelem és jogszabályban előírt mellékleteinek feltöltéséhez a szakmagyakorlási jogosultsági eljárást támogató elektronikus dokumentációs rendszer (a továbbiakban: e-rendszer) a kérelmező részére közvetlenül a kérelem benyújtása előtt elektronikus feltöltő tárhelyet biztosít.
(3) Az elektronikus tárhely igényléséhez - a papír alapon történő benyújtás esetét kivéve - a kérelmezőnek vagy meghatalmazottjának az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény szerinti elektronikus azonosítási szolgáltatással történt azonosítást követően regisztrálnia kell az e-rendszerben. A kérelmező vagy meghatalmazottja regisztrációval - külön bírálat és döntés nélkül - automatikusan hozzáférést kap a saját tárhelyéhez.
(4) A (2) és (3) bekezdés szerinti elektronikus tárhely dokumentumaiba a szakmagyakorlási tevékenység engedélyezése iránti kérelem benyújtása előtt csak a tárhely gazdájaként a kérelmező vagy meghatalmazottja, továbbá a kérelmező vagy meghatalmazottja hozzájárulásával a kamarai tagsághoz kötött szakmagyakorlási tevékenység esetén az eljáró területi kamara elnöksége tekinthet bele.
(5) A (2) és (3) bekezdés szerinti tárhely a szakmagyakorlási tevékenység engedélyezése iránti kérelem benyújtásáig áll a kérelmező rendelkezésére.
(6) A kérelmező a szakmai gyakorlat szakirányúságának megállapítását a kérelem benyújtása előtt kérelmezheti a területi kamara elnökségétől.
25. § (1) A 24. § (1) bekezdése szerinti kérelemre induló eljárás esetén a kérelem előterjeszthető
a) papír alapon (személyesen, megbízott útján vagy postai úton), vagy
b) elektronikusan
ba) párbeszédre épülően (online),
bb) amennyiben információtechnológiai feltételei fennállnak, nem párbeszédre épülően (offline).
(2) A kérelmező a kérelmet írásban - papír alapon vagy elektronikus adathordozón, az Ákr.-ben meghatározottakon túl - benyújthatja bármely területi kamaránál.
(3) A területi kamara - a kérelem adathordozó anyagától függetlenül - a beérkezett iratról hiteles elektronikus másolatot készít, majd a másolatot a kérelem és mellékleteinek beérkezésekor, de legkésőbb az azt követő munkanapon feltölti ügyintézésre az e-rendszerbe. Az e-rendszer a kérelem és mellékletei feltöltésekor a kérelmezőnek automatikusan értesítést küld az ügy azonosítójáról, ezért az eljárás megindulásáról értesítést külön már nem kell küldeni.
(4) Az eredeti iratot a szerv visszaszolgáltatja a benyújtónak. Kérelem és mellékletei alatt - ha már benyújtásra került - minden esetben az e-rendszerben rögzített kérelmet és mellékleteit (az eredeti elektronikus másolatát) kell érteni.
(5) Ha a kérelem melléklete az eredeti dokumentum másolata, annak hitelességét a benyújtáskor az eredeti dokumentum egyidejű bemutatásával - közjegyző vagy az iratot eredetileg kiállító szerv, szervezet, oktatási intézmény hitelesítése helyett - a kérelmet befogadó szerv is igazolhatja.
(6) A tényállás tisztázásához kétség esetén, vagy ha egyenértékűségi vizsgálat miatt szükséges a területi kamara titkára bekérheti az eredeti dokumentumokat is.
(7) A szakmagyakorló haladéktalanul köteles írásban bejelenteni a területi kamarához a bejegyzett adataiban bekövetkezett változást. Az adatváltozásnak és a tevékenység megszüntetésének a bejelentésére a szolgáltatási tevékenység bejelentésére vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
15. Az engedélyezési eljárás
26. § (1) A szakmagyakorlási tevékenység engedélyezése iránti kérelem tartalmazza
a) a kérelmező nevét (családi és utónév, születési családi és utónév),
b) születési helyét és idejét,
c) a kérelmező anyja születési családi és utónevét,
d) a kérelmező lakcímét,
e) a kérelem tárgyát,
f) a kérelmezett szakmagyakorlási tevékenység területének, szakterületének, részszakterületének megnevezését,
g) rendelkezést a kapcsolattartás módjáról.
(2) A kérelem - az eseti engedély iránti kérelmet kivéve - benyújtásával egyidejűleg be kell mutatni a kérelmező részletes szakmai tevékenységét, továbbá igazolni kell
a) a szakirányú szakképzettséget,
b) a szakmai gyakorlatot,
c) az igazgatási szolgáltatási díj befizetését.
(3)
27. § (1) Eseti engedélyt kérhet a kérelmező
a) a Kamtv. 1. § (3) és (6) bekezdésében meghatározott esetekben,
b) ha saját maga vagy a Ptk. szerinti közeli hozzátartozója számára kíván felelős műszaki vezetői feladatot ellátni, és az építési beruházás becsült értéke nem éri el a közbeszerzésekről szóló törvényben az építési beruházásokra megállapított nemzeti értékhatár kétszeresét.
(2) Az eseti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell a végezni kívánt tevékenység főbb adatait, különösen annak helyét, tárgyát és jellegét. A kérelem benyújtásával egyidejűleg igazolni kell
a) a szakirányú végzettséget, ha az azt igazoló okirat a területi kamarai nyilvántartásban nem áll rendelkezésre,
b) a szakirány elvégzését, amelynek elbírálásához alkalmas különösen a leckekönyv másolata vagy az oklevél melléklete, ha a kérelmező kreditrendszerben szerezte meg az oklevelét, vagy ha azt a területi kamara titkára a szakirány megállapítása érdekében kéri,
c) a szakmai gyakorlatot,
d) az igazgatási szolgáltatási díj befizetését,
e) a hozzátartozói minőséget.
16. A kérelem elbírálása és a határozat tartalma
28. § (1) Ha a kérelem hiányos, a területi kamara titkára legfeljebb tizenöt napos határidő megjelölésével a kérelmezőt a hiányok pótlására hívja fel.
(2) A területi kamara titkára a kérelem elbírálásánál vizsgálja, hogy a kérelem és mellékletei megfelelnek-e a jogszabályban foglaltaknak, valamint a kérelmezett szakmagyakorlási tevékenység megfelel-e az engedélyezés feltételeinek. A hatóság a kérelmet visszautasítja, amennyiben a kérelem és mellékletei nem felelnek meg, vagy az engedély kiadását megtagadja, ha a szakmagyakorlási tevékenység végzésének feltételei nem állnak fenn. Amennyiben a kérelem hiánytalan, a döntést a kérelem beérkezésétől, ha a kérelem hiányos, az utolsó pótolt dokumentum beérkezésétől számított tizenöt napon belül kell meghozni és az ügyféllel haladéktalanul közölni. A területi kamara titkára a döntését szóban nem közölheti.
(3) A területi kamara titkára a kamarai tagsághoz kötött szakmagyakorlási tevékenységek esetén az engedélyezési eljárásban az illetékes területi kamara elnökségének véleményét kikérheti - kivéve, ha a vélemény a kérelem benyújtásakor rendelkezésre áll - a kamarai tagfelvétel, valamint a szakmai gyakorlat szakirányúságának megállapítása céljából. A területi kamara elnöksége a véleményét az országos szabályzatban meghatározottak szerint alakítja ki.
(4) A területi kamara titkára a kérelemnek az Ákr. 81. § (2) bekezdése szerinti egyszerűsített döntésben ad helyt, amely az Ákr.-ben foglaltakon túlmenően tartalmazza:
a) az oklevél megnevezését, számát, szakát, szakirányát és kibocsátóját, amely a jogosultságot megalapozza,
b) a szakmagyakorlási tevékenység szakterületének megnevezését,
c) a szakmagyakorlási tevékenységet végző személy névjegyzéki jelölését (tevékenység 1. melléklet szerinti betűjele, a területi kamara kódja és nyilvántartási szám),
d) az engedély - továbbképzési kötelezettség teljesítésének feltétele mellett - határozatlan ideig tartó hatályát,
e) a továbbképzési kötelezettség (ezen belül egyes esetekben jogosultsági vizsga) teljesítése igazolása elmaradásának jogkövetkezményeiről történő tájékoztatást.
(5) Az eseti engedélyről szóló döntést a területi kamara titkára az Ákr. 81. § (2) bekezdése szerinti egyszerűsített döntéssel hozza meg, amely az Ákr.-ben foglaltakon túlmenően tartalmazza:
a) az oklevél megnevezését, számát, szakát, szakirányát és kibocsátóját, amely a jogosultságot megalapozza,
b) a szakmagyakorlási szakterület, illetve kategória megnevezését,
c) a végezni kívánt tevékenység főbb adatait, különösen a helyét, a tárgyát és a jellegét,
d) az eseti engedély hatályát, amely - a Kamtv. 1. § (6) bekezdésében foglalt eset kivételével - legfeljebb az adott építmény használatbavételi engedélyének megadásáig, illetve a használatbavétel tudomásulvételéig szól,
e) tájékoztatást az engedély hatályának meghosszabbításának módjáról, feltételéről.
(6) Az engedély kiadását megtagadó döntés az Ákr. 81. § (1) bekezdésében foglaltakon túlmenően tartalmazza a területi kamara elnöksége véleményének indokolását.
(7) Jogorvoslati eljárásban az országos kamara főtitkára kikérheti a szakterület szerinti szakmai tagozat véleményét a szakmai gyakorlat szakirányúságának megállapítása céljából.
17. Bejelentés
29. § (1) A bejelentés benyújtására a 25. § szerinti engedélykérelem benyújtására előírtakat kell alkalmazni.
(2) Az energetikai tanúsítói tevékenységre vonatkozó bejelentésnek a 7. § (2) bekezdésében foglaltakat kell tartalmaznia.
(3) Az illetékes területi kamara titkára a bejelentés megérkezését követően haladéktalanul ellenőrzi, hogy a bejelentés megfelel-e a (2) bekezdésben meghatározott követelményeknek.
(4) A területi kamara titkára a bejelentés megérkezésétől számított nyolc napon belül
a) ha a bejelentés megfelel az előírt követelményeknek, nyilvántartásba veszi, mely tényről igazolás megküldésével a bejelentőt értesíti,
b) ha a bejelentés nem felel meg az előírt követelményeknek, a bejelentés hiányainak megjelölése mellett figyelmezteti a bejelentőt a tevékenység bejelentés nélküli folytatásának jogkövetkezményeire, valamint a területi kamara a bejelentés nyilvántartásba vételét határozattal megtagadja.
(5) A bejelentésről készített igazolásnak a következőket kell tartalmaznia:
a) a területi kamara megnevezését, a bejelentés iktatási számát és ügyintéző nevét,
b) a bejelentő nevét, lakcímét, szervezet esetén székhelyét,
c) a bejelentett tevékenység megjelölését, a szakmagyakorlási szakterület megnevezését,
d) a bejelentés előterjesztésének napját,
e) a szakmagyakorlási tevékenységet bejelentő személy nyilvántartási számát, a névjegyzéki jelét,
f) azt, hogy a bejelentés - kivéve a határon átnyúló szolgáltatásra vonatkozó bejelentést - határozatlan időre, vagy a bejelentésben meghatározott ideig szól.
(6) A területi kamara titkára a bejelentő számára a nyilvántartásba vétellel egyidejűleg az 1. melléklet szerinti névjegyzéki jelölést ad (tevékenység szerinti betűjel, a területi kamara kódja és nyilvántartási szám).
(7) A területi kamara titkára eltiltja a tevékenység folytatásától és ezzel egyidejűleg - a névjegyzéki jelölés hatálytalanítása mellett - a névjegyzékből törli azt, aki a bejelentésben valótlan adatközlést és hitelesítési nyilatkozatot tett a jogszabályban előírt feltételekkel való rendelkezéséről és ezt bármely hatáskörrel rendelkező hatóság által végzett ellenőrzés igazolja, vagy ha a jogszabályban előírt feltételekkel már nem rendelkezik.
18. Az egységes elektronikus névjegyzék vezetése
30. § (1) A területi kamara titkára az engedély megadásával, illetve a bejelentés tudomásulvételével egyidejűleg a szakmagyakorlót nyilvántartásba veszi, a névjegyzéki jelölést a határozattal vagy az igazolással közli.
(2) A területi kamarák - az országos kamarák által közösen működtetett, az OÉNY-nyel összekapcsolt, szakterületekre bontott, nyilvános elektronikus - közös névjegyzéket vezetnek, amelyet folyamatosan aktualizálnak a szakmagyakorlók adatszolgáltatása, valamint a továbbképzési kötelezettség igazolása alapján.
(3) A névjegyzékben rögzíteni kell a névjegyzékbe vételi eljárással összefüggésben, jogszabályban előírt igazgatási szolgáltatási díj megfizetésének, valamint a továbbképzési kötelezettség teljesítésének tényét. A szakmagyakorlási tevékenységek szakterület szerinti jelölését az 1. és 2. melléklet szerint kell a névjegyzékben rögzíteni.
(4) A névjegyzék
a) természetes személy vonatkozásában az Étv. 58. § (10) bekezdése és a Kamtv. 43. § (2) bekezdése,
b) cég vonatkozásában az Étv. 58. § (10) bekezdése és a Kamtv. 43. § (3) bekezdése
szerinti adatokat tartalmazza.
(5) Az elkülönített névjegyzéken a (4) bekezdés szerinti adattartalommal kell vezetni a Kamtv. 1. § (4) bekezdésében meghatározott szakmagyakorlót.
(6) A (4) és (5) bekezdés szerinti névjegyzék az Étv. 58. § (1) bekezdése, az Étv. 58. § (10) bekezdés a), c)-f) pontja, a Kamtv. 43. § (2) bekezdés a), b), g)-p) pontja, a Kamtv. 43. § (3) bekezdés a), c)-g) pontja szerinti adatok, valamint a (3) bekezdés szerinti továbbképzési kötelezettség teljesítésének ténye tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
19. Szakmagyakorlást végző cégek névjegyzéke
31. § (1) Ha a szakmagyakorlási tevékenységet a cég üzletszerűen gazdasági tevékenységként folytatja, akkor a szakmagyakorlási tevékenységet köteles bejelenteni az 5. § (6) bekezdése szerinti területi kamarának. A bejelentés során a 29. §-ban foglaltak alapján kell eljárni.
(2) A cégre vonatkozó bejelentés alapján a területi kamara a 30. § (4) bekezdés b) pontjában meghatározott adattartalmú névjegyzéket vezet.
20. Hatósági bizonyítvány kiállítása
32. § A területi kamara titkára - külön jogszabályban meghatározott igazgatási szolgáltatási díj fizetése mellett - hatósági bizonyítványt állít ki a névjegyzék adataiból, a szakmagyakorlási tevékenységet végző személy vagy cég névjegyzéki jelöléséről, a szakmagyakorló továbbképzési kötelezettségének teljesítéséről, amennyiben azt a szakmagyakorló kérelmezi.
21. A szakmagyakorlási tevékenység szüneteltetése
33. § (1) A szakmagyakorlási tevékenység folytatása a szakmagyakorló kérelmére a területi kamara titkárának a határozata alapján szüneteltethető. A kérelemben a szünetelés kezdő időpontját meg kell jelölni. A szüneteltetés kezdő időpontja a kérelem benyújtásától számított legfeljebb harmadik hónap. A szüneteltetés kezdő időpontját a területi kamara titkáránál be kell jelenteni, ha az eltér a kérelemben megjelölttől. A szüneteltetés időtartama alatt a szüneteltetett szakmagyakorlási tevékenység nem végezhető.
(2) A szüneteltetett tevékenység - külön kérelemre - abban az esetben folytatható, ha a szakmagyakorlási tevékenység szüneteltetésének megszüntetését kérelmező személy a kötelező továbbképzési kötelezettségének teljesítését igazolja.
(3) Tervező műszaki ellenőri cím jogosultja az építészeti-műszaki tervezési vagy az építési műszaki ellenőri jogosultság szüneteltetése esetén már nem használhatja a címet.
(4) Beruházási tanácsadói cím jogosultja az építészeti-műszaki tervezési vagy az építési műszaki ellenőri jogosultság szüneteltetése esetén már nem használhatja a címet.
IX. FEJEZET
TOVÁBBKÉPZÉSI RENDSZER ÉS A JOGOSULTSÁGI VIZSGA
22. Továbbképzés
34. § (1) A szakmagyakorló az ötéves továbbképzési időszak alatt - a (2) bekezdésben foglalt kivételekkel - köteles továbbképzést teljesíteni.
(2) A továbbképzési kötelezettség alól mentesül az elkülönített névjegyzékbe bejegyzett szakmagyakorló és a szakmagyakorlást eseti engedéllyel folytató személy.
(3) A továbbképzés típusa
a) kamarai tagsághoz kötött jogosultság esetén kötelező és szakmai,
b) a kamarai tagsághoz nem kötött jogosultság esetén kötelező és szakmai
továbbképzés.
(4) A szakmagyakorlónak az első továbbképzési időszaka alatt a 38. § (2) bekezdése szerinti beszámolóval végződő kötelező továbbképzést kell teljesítenie.
35. § (1) A továbbképzést az országos kamara szervezi valamennyi továbbképzési típus és valamennyi szakmagyakorlási tevékenység esetén.
(2) Az országos kamara a továbbképzések szervezésére egy vagy több szakértői testületet működtet. A szakértői testület működésének ügyrendjét saját hatáskörében készíti és fogadja el. A szakértői testületbe egy tagot a miniszter delegál.
23. A továbbképzés tartalma
36. § (1) A kötelező továbbképzés tematikáját jogosultsági szakterületenként a miniszter határozza meg, az ehhez kapcsolódó tananyagot az országos kamara dolgozza ki és a miniszternek mutatja be. Az oktatási anyagokat a kamara elektronikusan közzéteszi.
(2) A szakmai továbbképzés tematikáját, rendszerét, metódusát, értékelését, az országos kamarák saját hatáskörben, szabályzatban állapítják meg.
(3) A kötelező továbbképzést az országos kamara által - a miniszter egyetértésével - elfogadott oktató tarthatja.
(4) A kötelező továbbképzés formája lehet
a) internet alapú távoktatás, amely tesztvizsgával zárul, vagy
b) hagyományos oktatási formában történő részvétel.
(5) A kötelező továbbképzésben a továbbképzési időszak alatt egy, a (4) bekezdés szerinti továbbképzési formát kell teljesíteni, ahol a (4) bekezdés b) pontja szerinti oktatás összességében nem haladhatja meg a nyolc tanórát.
24. A továbbképzési kötelezettség teljesítésének igazolása
37. § (1) A 36. § (4) bekezdése szerinti továbbképzés teljesítésének elektronikus formában történő igazolása az országos kamara feladata. A területi kamara köteles közhiteles nyilvántartásában naprakészen vezetni az igazolások tartalma alapján az adott továbbképzési időszak teljesítését az egyes szakmagyakorlók tekintetében. Az egyes továbbképzési ciklusok teljesítése vizsgálatának alapjául a kamarai nyilvántartás szolgál. A névjegyzéket vezető szerv kérésére a szakmagyakorló kötelezhető a részére kiállított és átadott igazolások bemutatására egyeztetés céljából.
(2) A kötelező továbbképzési kötelezettség teljesítésének elmulasztása a jogosultság - területi kamara titkára által hivatalból történő - szerinti tevékenység megtiltását vonja maga után mindaddig, amíg a szakmagyakorló a továbbképzési kötelezettségének nem tesz eleget, de legfeljebb egy évig.
25. A jogosultsági vizsga és a beszámolóval végződő kötelező továbbképzés
38. § (1) A jogosultsági vizsga és a beszámolóval végződő kötelező továbbképzés (a továbbiakban: beszámoló) célja annak vizsgálata, hogy a szakmagyakorló kellő mértékben ismeri-e a tevékenységére vonatkozó jogszabályi környezetet, képes-e a fontosabb jogszabályokat helyesen értelmezni, rendelkezik-e a szakmagyakorláshoz szükséges ismeretek alkalmazásában kellő jártassággal.
(2) Az energetikai tanúsítói jogosultság kivételével a jogosultság megállapítását követő egy éven belül a szakmagyakorlónak beszámolót kell tennie a 39. §-ban foglaltak szerint.
(3) A jogosultsági vizsgát és a beszámolót az országos kamara szervezi és bonyolítja le. A jogosultsági vizsga és a beszámoló vizsga szakértői testülete legalább három- és legfeljebb öttagú testület. A vizsga szakértői testülete elnökből és tagokból áll. A vizsga szakértői testülete egy tagja a miniszter által megbízott személy. A vizsga szakértői testülete további tagjait az országos kamara bízza meg. A vizsga szakértői testülete ügyrendjét maga állapítja meg.
(4) A jogosultsági vizsga és a beszámoló díja összesen 34 000 forint, amelyből az általános rész díja 17 000 forint, a szakterületi rész díja 17 000 forint. A jogosultsági vizsga és a beszámoló a 39. § (10) bekezdése szerinti eredménytelenség esetén ismételhető. A javítóvizsga díja első alkalommal ingyenes, ezt követően a jogosultsági vizsga díjával azonos.
(5) A jogosultsági vizsga, a beszámoló díját a vizsgára történő jelentkezéskor kell befizetni a vizsgát szervező országos kamara elkülönítetten vezetett számlájára.
(6) A vizsgázó köteles értesíteni a vizsgaszervezőt, amennyiben a visszaigazolt vizsgán nem tud részt venni. Amennyiben a vizsgára jelentkező szakmagyakorló legkésőbb a vizsga napját megelőző második munkanapig nem tesz eleget értesítési kötelezettségének, akkor a befizetett vizsgadíj összegéből az adminisztrációs költségek fedezésére 3000 forint levonásra kerül.
(7) A jogosultsági vizsga és a beszámoló általános része alól a vizsga szakértői testülete az ügyrendjében meghatározott módon felmentést ad, ha a szakmagyakorló más jogosultság megszerzéséhez ilyen tartalmú vizsgát már tett, vagy rendelkezik olyan vizsgával, amelynek követelménye 80%-ban megegyezik az általános rész követelményrendszerével. A jogosultsági vizsga szakterületi része alól felmentés nem adható. A felelős műszaki vezető, az építési műszaki ellenőr az általános építmények építési műszaki ellenőri, szakági építési műszaki ellenőri szakterületeken mentesül a beszámoló alól, ha építési műszaki ellenőri OKJ bizonyítvánnyal rendelkezik.
39. § (1) A jogosultsági vizsga és a beszámoló általános és szakterületi részből áll. A jogosultsági vizsga és a beszámoló formája írásbeli és szóbeli vizsga. Szóbeli vizsgára a (11) bekezdés szerinti írásbeli vizsga eredmény esetén kerül sor.
(2) A jogosultsági vizsgára és a beszámolóra elektronikusan a vizsgát és beszámolót szervező országos kamaránál kell jelentkezni. A jelentkezés módja a kamara honlapjáról letölthető jelentkezési lap elektronikus kitöltésével és a kamarának történő továbbítással történik. A jelentkezőt a jogosultsági vizsga és a beszámoló szervezője nyilvántartásba veszi és ellenőrzi a vizsgadíj befizetését.
(3) A vizsga és a beszámoló helyszínén a vizsga és a beszámoló megkezdése előtt meg kell állapítani a vizsgázók személyazonosságát, és tájékoztatást kell adni a vizsga és beszámoló szabályairól. A vizsgázó és a beszámoló köteles a személyazonosságát igazolni. A vizsgázó és a beszámoló segédeszközöket nem használhat az energetikai tanúsítói jogosultsági vizsga képletgyűjteménye kivételével.
(4) A jogosultsági vizsga és a beszámoló általános része (szakmagyakorlók közös ismeretanyagát képező ismeretek) az alábbi ismeretkörből áll:
a) az építésügyi jogi környezet általános felépítése (jogszabályi hierarchia), ezen belül az Étv. alapismerete, a kapcsolódó végrehajtási területekből különösen
aa) a településrendezési szabályok, követelmények,
ab) az építési folyamat,
ac) az építményekkel szemben támasztott alapvető követelmények,
ad) szabványosítás, a szabványokra vonatkozó alapvető fogalmak, a szabványok alkalmazására vonatkozó általános szabályok, a szabványtípusok,
ae) az építési termékekre vonatkozó szabályok,
af) a szakmagyakorlókkal szemben szabálytalanságok esetén alkalmazható jogkövetkezmények,
b) a kötelmi jogon belül a szerződésekre vonatkozó általános szabályok (tartalmi és formai követelmények, érvényesség),
c) a környezet-, természet- és tájvédelem vonatkozó részeinek,
d) az örökségvédelem,
e) a kamarai tagsághoz kötött jogosultságok esetében a kamarai etikai-fegyelmi eljárás
ismerete.
(5) A beszámoló szakterületi része (szakmagyakorlók speciális, szakterületi ismeretanyagát képező ismeretek) az alábbi ismeretkörből áll:
a) a kérelmezett vagy gyakorolt tevékenység vállalása, megkezdése, folytatása feltételeinek, szabályainak,
b) a kérelmezett vagy gyakorolt szakterületre vonatkozó
ba) szabályok (feladat, felelősség, összeférhetetlenség, szerződés tartalmi követelményei, díjszámítás),
bb) vonatkozó szabványok,
bc) az építési hulladék kezelésének,
bd) szakterületi igény szerinti mértékben a településrendezési követelmények,
be) a tevékenység végzésével összefüggő egyéb kapcsolódó szakmai területek,
bf) az engedélyezési és a kivitelezési terv tartalmi követelményeinek,
c) a településtervezési szakterületen a b) pont bc) és bf) alpontjában felsoroltak helyett a szakterületnek megfelelő településrendezési követelmények
ismerete.
(6) A jogosultsági vizsga szakterületi része az energetikai tanúsítói jogosultság esetén az alábbi ismeretkörökből áll:
a) az energetikai követelményekre és a tanúsításra vonatkozó szabályozás hatálya,
b) a belső környezet kritériumai (hőkomfort, belső levegő minőség és légcsere, páratartalom, világítás),
c) az épületek, az épülethatároló szerkezetek, valamint az épületgépészeti rendszerek energiaigényének számítási módszerei,
d) az épületgépészeti (fűtési, szellőzési, használati melegvíz-ellátási, hűtési, világítási) rendszerek azonosítása, energiatudatos korszerűsítése, az egyes rendszerekre vonatkozó primer energiaigény számítása, az épület energetikai rendszereiből származó nyereségáramok számítása, üzemeltetési tanácsok,
e) az épületek energetikai minőségének tanúsítási rendszere (módszere),
f) a meglévő épülethatároló szerkezetek hőtechnikai azonosítása, energiatudatos felújítása,
g) az épületre vonatkozóan a légcsereszám becslése, a fajlagos hőveszteség-tényező meghatározása,
h) az energetikai minőség szerinti osztályok, az osztályba sorolás szabályai,
i) a tanúsítás dokumentálása.
(7) A jogosultsági vizsga és a beszámoló időtartama 120 perc.
(8) A vizsga és a beszámoló kérdéseit a vizsgaszervező kamara - a miniszter egyetértésével - állítja össze és a honlapján, valamint az e-epites.hu portálon közzéteszi. A vizsgán és a beszámolón ezek közül azok a kérdések szerepelnek, amelyeket a vizsga szakértői testülete állít össze.
(9) Kamarai szolgáltatás keretében előkészítő tanfolyam és konzultáció szervezhető, azonban a vizsgának és a beszámolónak nem kötelező előfeltétele.
(10) A jogosultsági vizsga, a beszámoló követelményeit az teljesítette, aki az írásbeli kérdések 70%-át helyesen válaszolta meg. Az 50% alatt teljesített írásbeli vizsga, beszámoló eredménytelen, szóbeli vizsgára vagy beszámolóra a vizsgázó, a beszámoló nem bocsátható, az írásbeli vizsgát vagy a beszámolót ismételni köteles.
(11) Az 50-70% közötti eredmény esetében a vizsgázó vagy beszámoló szóbeli vizsgát vagy beszámolót tesz.
(12) A vizsga szakértői testülete értékeli az írásbeli dolgozatokat. Az írásbeli értékelés befejezését követően a szakértői testület kihirdeti a szóbeli vizsgára vagy beszámolóra kötelezettek névsorát és a szóbeli vizsga vagy beszámoló időpontját, amely lehet ugyanaz a nap is.
(13) A szóbeli vizsgán vagy beszámolón a vizsgázó vagy beszámoló további kérdést kap, melyre külön felkészülési idő nélkül válaszolnia kell. A vizsga szakértői testülete bármelyik tagja kiegészítő kérdéseket tehet fel a vizsgázónak.
(14) Az összesítő értékelő lapot és a jegyzőkönyvet a vizsga szakértői testülete minden tagja a helyszínen köteles aláírni. Az értékelést követően hozott szakértői testületi döntés alapján történik a nyilvános eredményhirdetés.
(15) A jogosultsági vizsga és a beszámoló letételét a vizsgaszervező igazolja, külön kérelem nélkül gondoskodik az elektronikus nyilvántartásba történő bejegyzéséről.
X. FEJEZET
EGT-ÁLLAM SZOLGÁLTATÓIVAL KAPCSOLATOS SZABÁLYOK
26. Határon átnyúló szolgáltatásnyújtás
40. § (1) A valamely tagállamban jogszerűen letelepedett és ott szakmagyakorlási tevékenység végzésére jogosult szolgáltató, Magyarország területén történő letelepedés nélkül, szabad szolgáltatásnyújtás keretében akkor folytathatja ugyanezt a szakmagyakorlási tevékenységet, ha az e rendeletben meghatározott szakmai feltételekkel rendelkezik.
(2) A Szolgtv. szerint a szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltató határon átnyúló szolgáltatás keretében történő szakmagyakorlási tevékenység folytatására irányuló szándékát köteles az adott szakmagyakorlási tevékenység tekintetében hatáskörrel rendelkező Budapesti Építész Kamarához, vagy a Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamarához bejelenteni. A bejelentést évente kell megtenni.
(3) A (2) bekezdésben kijelölt területi kamara a szabad szolgáltatás jogával rendelkező szolgáltatóról elkülönített közhiteles nyilvántartást vezet.
(4) A bejelentéshez magyar nyelvű fordításban mellékelni kell:
a) nevét, címét, a folytatni kívánt szakmagyakorlási tevékenység megjelölését,
b) a szakmai képesítést igazoló okiratot,
c) a tagállami állampolgárság igazolását,
d) a végezni kívánt tevékenység főbb adatait, különösen a helyét, a tárgyát és a jellegét,
e) igazolást arról, hogy a szolgáltatásnyújtó a szakmagyakorlási tevékenység folytatása céljából jogszerűen letelepedett valamely tagállamban, továbbá
f) nyilatkozatot arról, hogy a szolgáltatásnyújtó a nyilatkozat benyújtásakor átmenetileg sincs eltiltva a szakmagyakorlási tevékenység gyakorlásától.
(5) Az elkülönítetten vezetett közhiteles névjegyzéket vezető (2) bekezdésben kijelölt területi kamara ezen névjegyzékből törli azt a személyt, aki a külön jogszabály szerinti évenkénti nyilatkozattételi kötelezettségét nem teljesíti.
27. Letelepedés szabadsága keretében nyújtott szolgáltatás
41. § (1) Valamely tagállam állampolgára a szakmagyakorlási tevékenység engedélyezése iránti kérelmét a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvény szerinti szakmai képesítésének elismerése iránti kérelmével egyidejűleg nyújtja be a Budapesti Építész Kamarához, vagy a Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamarához.
(2) Az engedély iránti kérelemhez csatolni kell magyar nyelvű fordításban:
a) a szakirányú végzettséget (szükség esetén kiegészítő képesítést) igazoló oklevél hiteles másolatát, ha ez a kamarai nyilvántartásban nem áll rendelkezésre,
b) a szakirány elbírálásához a leckekönyv másolatát vagy az oklevél mellékletét, ha a kérelmező kreditrendszerben szerezte meg az oklevelét, vagy ha a kamara azt a szakirány megállapítása érdekében kéri,
c) az építészeti tervezési szakterületen tevékenységet megkezdő személyek kérelme kivételével a jogosultsági vizsga eredményes letételének vagy a vizsga alóli mentességnek az igazolását,
d) a küldő vagy származási ország illetékes hatósága által kiállított, a küldő vagy származási országbeli jogosultságára vonatkozó igazolást, beleértve a szakirányú szakmai gyakorlat jellegét, szakirányát, teljesítésének helyét, időtartamát.
(3) A kérelmet és mellékleteit az elismerési eljárást lefolytató hatóság a szakmai képesítés elismeréséről szóló, véglegessé vált határozatával együtt haladéktalanul megküldi az 5. § szerint hatáskörrel rendelkező területi kamarának. A területi kamara a megküldött iratok alapján
a) az engedélyt megadja, és a szakmagyakorlót az elkülönítetten vezetett névjegyzékbe bejegyzi, vagy
b) az engedély kiadását és a névjegyzékbe vételt megtagadja.
XI. FEJEZET
HARMADIK ORSZÁG SZOLGÁLTATÓI
42. § Harmadik országbeli szolgáltatók számára jogosultság az e rendeletben foglaltak szerint, viszonosság alapján állapítható meg.
XII. FEJEZET
JOGKÖVETKEZMÉNYEK
28. Közös szabályok
43. § (1) A területi kamara titkára a szakmagyakorlóval szemben hatósági eljárást folytat le, és jogkövetkezményt állapít meg
a) a Kamtv. 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti ellenőrzések alapján,
b) a területi kamara etikai-fegyelmi bizottságának jogerős döntése alapján,
c) az Épelj. 66. § (2) és (3) bekezdése szerinti megkeresésre,
d) a szakmagyakorlási tevékenység folytatásának feltételei hiánya esetén,
e) az energetikai tanúsítványok tekintetében a független ellenőrzési rendszert működtető szerv kezdeményezésére.
(2) A területi kamara titkára az (1) bekezdés c) pontja szerinti megkeresésre a 44. § szerinti jogkövetkezményt állapít meg, és ezzel egyidejűleg a döntése megküldése mellett a kamarai tagsághoz kötött szakmagyakorlási tevékenység esetén a területi kamara etikai-fegyelmi bizottságánál is eljárást kezdeményez a kamarai tag ellen.
(3) A jogkövetkezményt megállapító területi kamara titkára a döntését az OÉNY e-szankció alkalmazásban rögzített jogkövetkezmények figyelembevételével hozza meg az e-rendszerben.
(4) Az Étv. 58. § (11) bekezdése szerinti bírósági értesítéseknek az e-szankció elektronikus alkalmazásban történő rögzítését az OÉNY üzemeltetője köteles a beérkezést követően haladéktalanul, de legkésőbb a beérkezést követő munkanapon elvégezni.
(5) A jogkövetkezményeket megállapító döntés meghozatala előtt a területi kamara titkára minden esetben köteles ellenőrizni, hogy e-szankció alkalmazással rögzített adatállományban, az adott szakmagyakorlóval szemben jogkövetkezmény állapítottak-e meg. Amennyiben a szabályozás a fokozatosság elve alapján súlyosabb szankciót is kilátásba helyez, a jogkövetkezmény megállapításakor az e-szankció adatállományban rögzített valamennyi jogkövetkezményt figyelembe kell venni, függetlenül attól, hogy a szankciót mely hatóság vagy szerv állapította meg.
(6) Az e rendelet alapján megállapított bírság összege - egy éven belüli ismételt bírságolandó szabálytalanság esetén - az előzőleg megállapított bírság 150%-ánál kevesebb nem lehet.
(7) Az építésügyi és az építésfelügyeleti hatóság a szakmagyakorlási tevékenységre vonatkozó jogszabályok, szakmai szabályok megsértése miatt - hatáskör hiányában vagy kormányrendeletben előírt esetekben - az OÉNY e-szankció elektronikus alkalmazás használatával köteles elektronikus úton megkeresni a névjegyzéket vezető területi kamarát. A területi kamara, az elektronikus megkeresés alapján, harminc napon belül köteles eljárást indítani a szakmagyakorlási tevékenységet folytató ellen, és az eljárást lezáró döntéséről a megkereső hatóságot az OÉNY e-szankció elektronikus alkalmazás használatával elektronikus úton értesíteni.
29. Jogkövetkezmények típusai
44. § (1) A területi kamara titkára figyelmeztetésben részesíti a szakmagyakorlót:
a) ha az adatváltozás bejelentési kötelezettségének nem tesz eleget,
b) ha az adategyeztetési kötelezettségét nem teljesíti,
c) ha a nyilvántartási díjat határidőre nem fizeti be,
d) ha a kamara a 43. § (1) bekezdés a) pontja során első ízben állapít meg olyan kisebb szabálytalanságot, pontatlanságot, számítási vagy felmérési hibát, tartalmi hiányosságot, amely nem befolyásolta érdemben a szakmai tevékenység, vagy a szakvélemény eredményét,
e)
f) szakszerűtlen vagy valótlan tartalmú építészeti-műszaki tartalmú dokumentáció esetén a 43. § (1) bekezdés c) pontja szerinti megkeresésre.
(2) A területi kamara titkára
a) a szakmagyakorlót 20 000 forint bírsággal sújtja, ha az (1) bekezdés a)-b) pontjában foglaltakat a figyelmeztetés ellenére sem teljesíti,
b) az építésfelügyeleti hatóság számított építményértéket tartalmazó megkeresése alapján a felelős műszaki vezetőt, az építési műszaki ellenőrt az összeférhetetlenségi szabályok megsértése miatt bírsággal sújtja, melynek mértéke 100 000 forint összegezve a számított építményérték 20 millió forintot meghaladó részének 0,5%-val, de legfeljebb 300 000 forint.
(3) A bírságot az azt kiszabó határozat véglegessé válásától számított harminc napon belül kell megfizetni a határozatban megjelölt számlaszámra. A teljesítési határidő előtt benyújtott kérelemre halasztás egy alkalommal engedélyezhető legfeljebb harminc napra.
(4) A területi kamara titkára megtiltja a szakmagyakorlási tevékenység folytatását
a) legfeljebb hat hónap időtartamra, ha az építésfelügyeleti hatóság - az építésfelügyeleti bírságról szóló 238/2005. (X. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R2.) 1. mellékletben foglalt táblázat 13. pontjában meghatározott jogsértő cselekmény kivételével - három éven belül legalább kettő alkalommal véglegessé vált döntésével építésfelügyeleti bírsággal sújtotta,
b) legfeljebb egy év időtartamra, ha az építésfelügyeleti hatóság - az R2. 1. mellékletben foglalt táblázat 13. pontjában meghatározott jogsértő cselekmény kivételével - egy éven belül kettő alkalommal véglegessé vált döntésével bírsággal sújtotta,
c) legalább egy év időtartamra, ha az építésfelügyeleti hatóság az R2. 1. mellékletben foglalt táblázat 13. pontjában meghatározott jogsértő cselekmény miatt véglegessé vált döntésével építésfelügyeleti bírsággal sújtotta,
d) ha a területi kamara etikai-fegyelmi bizottsága jogerős döntésével felfüggesztette a szakmagyakorló kamarai tagságát, akkor annak időtartamáig,
e) a továbbképzési kötelezettsége teljesítéséig, de legfeljebb egy évig,
f) legfeljebb hat hónap időtartamra, ha az (1) bekezdés c) pontjában és a (2) bekezdésben foglalt kötelezettségét a határozatban foglalt határidőre sem teljesíti,
g) legfeljebb egy év időtartamra, ha a szakmai tevékenység folytatásához szükséges jogosultság szüneteltetésének időtartama alatt végez engedélyhez kötött szakmai tevékenységet,
h) az építészeti-műszaki tervezésre kötött szerződéshez kapcsolódó díjfizetési kötelezettség teljesítésének igazolásáig, de legfeljebb hat hónap időtartamra a 46. § (6) bekezdése szerinti esetben.
(5) A területi kamara titkára megtiltja a szakmagyakorlási tevékenység folytatását és ezzel egyidejűleg törli a tevékenységet folytató szakmagyakorlót a névjegyzékből, ha
a) a szakmagyakorlási tevékenység engedélyezését követően merült fel olyan tény vagy adat, amely a tevékenység engedélyezését nem tette volna lehetővé,
b) a jogszabályban előírt jogosultsági feltételekkel már nem rendelkezik,
c) a bejelentésben valótlan adatközlést és hitelesítési nyilatkozatot tett a jogszabályban előírt feltételekkel való rendelkezéséről és ezt bármely hatáskörrel rendelkező hatóság által végzett ellenőrzés igazolja,
d) a továbbképzési kötelezettségét a (4) bekezdés e) pontja szerinti határidőt követően sem teljesíti,
e) a területi mérnöki vagy építész kamarából a Kamtv. 34/A. § (1) bekezdés e) pontja szerint kizárták,
f) az építésfelügyeleti hatóság az R2. 1. mellékletében foglalt táblázat 13. pontjában meghatározott jogsértő cselekmény miatt három éven belül ismételten véglegessé vált döntésével építésfelügyeleti bírsággal sújtotta, vagy a szabálytalan szakmai tevékenység súlyos testi sértést, maradandó egészségkárosodást vagy halált okozott,
g) a tevékenység folytatásához szükséges jogosultsága felfüggesztésének időtartama alatt végez szakmagyakorlási tevékenységet,
h) az építészeti-műszaki tervező a (4) bekezdés h) pontja szerinti felfüggesztő határozat véglegessé válásától számított hat hónapon belül sem igazolja díjfizetési kötelezettségének teljesítését,
i) az R1. 9/A. §-a szerinti ellenőrzés során a Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamara megállapítja, hogy a korábban egyszer már a 45/A. § (1) bekezdése szerinti figyelmeztetést kapott energetikai tanúsító által készített tanúsítvány legalább két besorolással eltér a tényleges értéktől.
45. § (1) Ha a névjegyzékből való törlésre a 44. § (5) bekezdés d) pontja alapján került sor, a jogosultság csak a továbbképzési kötelezettség igazolása után engedélyezhető.
(2) Ha a szakmagyakorlási tevékenység folytatásának megtiltására és ezzel egyidejűleg a névjegyzékből való törlésre a 44. § (5) bekezdés e), f) és i) pontja alapján került sor, a szakmagyakorlási tevékenységet végző személy a határozat véglegessé válásától számított három éven belül a névjegyzékbe nem vehető fel.
(3) A névjegyzékből való törlést követően a szakmagyakorlóra vonatkozó adatokat a területi kamara tíz évig őrzi meg.
(4) Igazságügyi szakértői tevékenységet is végző építésügyi műszaki szakértő szakmagyakorlási tevékenységének megtiltásáról, névjegyzéki törléséről, illetve a 33. § (1) bekezdésében említett szüneteltetésről szóló határozatát a területi kamara titkára az igazságügyi szakértői névjegyzék vezetését végző szervvel is közli.
45/A. § (1) Az R1. 9/A. §-a szerinti ellenőrzés során a Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamara mint független ellenőrző szervezet a feltárt hibák alapján figyelmeztetésben javításra szólítja fel az energetikai tanúsítvány kiállítóját, ha a tanúsítvány nem a jogszabálynak megfelelően készült vagy eltér a tényszerű állapottól.
(2) A tanúsító a feltárt hibát a korábbi tanúsítvány érvénytelenítésével járó új tanúsítvány kiállításával köteles javítani. A javítás során a javításkor hatályos jogszabályok és a javításkor érvényes műszaki állapot szerint kell végezni a tanúsítást.
(3) Az R1. 3. § (3) bekezdése szerinti esetben készített tanúsítvány javítása során a tanúsítónak az építésiengedély-kérelem, az annak módosítására irányuló kérelem vagy az Étv. 33/A. §-a szerinti egyszerű bejelentés benyújtásának időpontjában érvényes szabályoknak megfelelőn
a) el kell készítenie az R1. 2. melléklet 2.16. pontjában meghatározott követelmények teljesülésének igazolását, továbbá
b) nyilatkoznia kell az értékelés szerinti besorolásról a tanúsítvány R1. 1. melléklete szerinti összefoglaló lapján.
(4) A tanúsító köteles a feltárt hibát a javításra felszólító határozat végrehajthatóvá válásától
a) lakóépületek esetén tizenöt napon,
b) egyéb esetben harminc napon
belül javítani.
(5) A tanúsító a javítás után nyolc napon belül megküldi a javított hiteles tanúsítványt a tanúsítvány megrendelőjének, az épület tulajdonosának és a Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamarának. A Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamara ellenőrzi, hogy a javított hiteles tanúsítvány megfelel-e a határozatában foglaltaknak.
(6) Ha a tanúsítvány kiállítója akadályoztatva van, a saját költségén gondoskodnia kell hiteles tanúsítvány kiállításáról az e §-ban foglalt szabályok betartása mellett.
45/B. § (1) A Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamara bírságot szab ki a tanúsítvány kiállítójára, ha az
a) a 45/A. §-ban foglaltakról nem gondoskodott,
b) jelentős mértékben vagy rendszeresen eltér a jogszabályban foglaltaktól, vagy a tanúsítványa nem tényszerű, vagy
c) érvényes jogosultság nélkül tanúsítványt állít ki.
(2) A kiszabható bírság összege a Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamara - az (1) bekezdésben meghatározott körülmények figyelembevételével történő - mérlegelése alapján, tanúsítványonként a tanúsítványban meghatározott hasznos alapterületre vetítve
a) 150 m2 alatt legfeljebb 100 000 forint,
b) 150 m2 fölött legfeljebb 200 000 forint
lehet azzal, hogy a bírság mértékét ezer forintra való kerekítéssel kell megállapítani.
(3) A bírságot az azt kiszabó határozat véglegessé válásától számított harminc napon belül kell megfizetni, a határozatban megjelölt számlaszámra. A teljesítési határidő előtt benyújtott kérelemre halasztás egy alkalommal engedélyezhető, legfeljebb harminc napra. Részletfizetés legfeljebb 1 év időtartamra engedélyezhető.
(4) A befizetés megtörténtét a befizetést követő nyolc napon belül a kötelezett igazolja a bírságot megállapító szervezet részére.
(5) A bírság kiszabásáról szóló végleges határozatot közölni kell a tanúsító nyilvántartó névjegyzéket vezető szervvel.
(6) Ha tanúsító nem fizeti meg a (4) bekezdésben foglalt határidőre a bírságot, a független ellenőrző szervezet kezdeményezi a névjegyzéket vezető szerv titkáránál, hogy a tanúsító jogosultságát a kötelezettség teljesítéséig függessze fel.
(7) Bírság a Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamarának a jogszabálynak nem megfelelő tanúsítványról való tudomásszerzésétől számított két éven belül, de legkésőbb a tanúsítvány kiállításától számított tíz éven belül szabható ki.
(8)
30. A bírósági értesítéssel és a nemfizetési jelzéssel kapcsolatos eljárás
46. § (1) A területi kamara titkára az Étv. 58. § (11) bekezdése szerinti bírósági értesítés beérkezésétől számított nyolc napon belül
a) tájékoztatja a díjazásra jogosultat az eljárás megindításáról és menetéről,
b) felhívja a fizetésre kötelezettet arra, hogy hatvan napon belül igazolja
ba) a fizetés megtörténtét, vagy
bb) hogy az értesítés alapjául szolgáló ítélettel szembeni rendkívüli jogorvoslati eljárásban annak végrehajthatóságát felfüggesztették, vagy megállapították, hogy fizetési kötelezettsége nincs, valamint
c) tájékoztatja a feleket, hogy az igazolás elmaradása esetén felfüggeszti a fizetésre kötelezett tevékenység folytatásához szükséges jogosultságát.
(2) Az Étv. 58. § (11) bekezdése szerinti bírósági értesítéssel egyenértékűnek tekintendő, ha a kamara tudomására jut olyan egyéb jogerős bírósági ítélet (külföldi, választottbírósági), vagy jogerős fizetési meghagyás, amely ugyanazon adatokat tartalmazza, mint az értesítés.
(3) Az építészeti-műszaki tervező
a) teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt vagy közvetítői eljárás eredményeként létrejött egyezséggel,
b) közokiratba foglalt fizetési kötelezettségvállalással,
c) teljesítésigazolással, vagy
d) a TSZSZ szakvéleményével
igazolva írásban bejelentheti a területi kamarának, hogy másik építészeti-műszaki tervezővel (fizetésre kötelezett) megkötött tervezési szerződésből eredően díjazásra jogosult, de a fizetés sem a vállalt határidőben, sem a bejelentés megtételéig nem történt meg (a továbbiakban: nemfizetési jelzés).
(4) Ha a nemfizetési jelzés hiányos, a területi kamara annak beérkezésétől számított nyolc napon belül - harminc napos póthatáridő megjelölése és a mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett - hiánypótlásra hívja fel a bejelentőt. A hiánypótlás elmaradása esetén a kamara nyolc napon belül értesíti a bejelentőt a beadvány elutasításáról.
(5) A területi kamara a nemfizetési jelzés beérkezésétől - hiánypótlás esetén a pótlástól - számított nyolc napon belül
a) értesíti a díjazásra jogosultat az eljárás megindításáról és menetéről,
b) felhívja a fizetésre kötelezettet, hogy hatvan napon belül igazolja
ba) a fizetés megtörténtét, vagy
bb) hogy a díjfizetés tárgyában indított bírósági eljárás van folyamatban, vagy ilyen tárgyú bírósági eljárásban a díjfizetési kötelezettség fenn nem állását megállapító jogerős bírósági határozatot hoztak, valamint
c) tájékoztatja a feleket, hogy az igazolás elmaradása esetén felfüggeszti a fizetésre kötelezett tevékenység folytatásához szükséges jogosultságát.
(6) Ha a díjfizetésre kötelezett hatvan napon belül nem igazolja a meghatározottakat, a területi kamara a határidő lejártát követő nyolc napon belül az Ákr. szerinti határozatot hoz a tevékenység folytatásához szükséges jogosultság felfüggesztéséről.
(7) A (6) bekezdés szerinti felfüggesztés megszűnik az Étv. 58. § (11) bekezdése szerinti bírósági értesítés vagy alvállalkozói nemfizetési jelzés alapjául szolgáló díjfizetési kötelezettség teljesítésének igazolásakor. Amennyiben az építészeti-műszaki tervező a felfüggesztési határozat véglegessé válásától számított hat hónapon belül sem igazolja díjfizetési kötelezettségének teljesítését, a kamara az engedély visszavonásával egyidejűleg törli a névjegyzékből.
(8) A területi kamara titkára felfüggeszti az energetikai tanúsító jogosultságát, ha a 45/B. §-ban foglalt bírságot határidőre nem fizeti meg, valamint erről az OÉNY üzemeltetőjét értesíti. A felfüggesztés addig marad hatályban, amíg a tanúsító a bírság megfizetését nem igazolja a területi kamara titkárának. A bírság megfizetésének megtörténtéről a területi kamara titkára értesíti az OÉNY üzemeltetőjét.
XII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
47. § (1) Ez a rendelet - a (2)-(3) bekezdésben foglalt kivétellel - 2013. augusztus 1-jén lép hatályba.
(2) Az 1-4. §, az 5. § (1)-(5) és (7) bekezdése, a 6. § (1) és (6) bekezdése, a 7-14. §, a 19-23. §, a 24. § (1) bekezdése, a 26-46. §, a 49. §, az 50. § (2) bekezdése, az 51-52. §, az 53. § (3) bekezdése és az 55. § b)-h) pontja 2014. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 24. § (2)-(6) bekezdése és a 25. § 2014. július 1-jén lép hatályba.
(4) A 2014. január 1-jét megelőzően engedélyezett és névjegyzékbe vett, vagy bejelentés alapján névjegyzékbe vett 1-3. melléklet szerinti szakmagyakorlási tevékenység a továbbképzési kötelezettségek teljesítése mellett folytatható.
(5) A területi kamara titkára a változással érintett jogosultság tekintetében az 1. melléklet szerinti szak- és részterületnek megfelelő besorolásról a szakmagyakorlót a továbbképzési időszakának befejezéséig hivatalból értesíti. Ezen időszakig a szakmagyakorló a korábbi jogosultsági besorolásának megfelelően folytathatja a tevékenységet.
(6) Azon jogosultságok tekintetében, amelyeket az 1-3. melléklet nem tartalmaz, - a (7) és (8) bekezdésben foglaltak kivételével - az e rendelet hatálybalépésétől számított 30 napon belül a területi kamara titkára köteles a jogosultság megszűnéséről a szakmagyakorlót írásban értesíteni.
(7) A 2014. január 1-jét megelőzően építésügyi igazgatási szakértői területen kiadott engedélyek 2014. július 1-ig hatályosak, ezt követően a tevékenység engedély nélkül folytatható.
(8) A 2014. január 1-jét megelőzően geodéziai tervezési szakterületen, geodéziai szakértői szakterületen, az építmények gépészeti tervezése szakterületen anyagmozgatógépek, építőgépek és felvonók tervezési jogosultsággal, és az építmények technológiai tervezés szakterületen építéstechnológiai tervezési jogosultsággal végezhető tevékenység vonatkozásában kiadott engedélyek - jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában - 2015. december 31-éig hatályosak.
(9) Az 1. mellékletben meghatározott képesítési követelménytől eltérően az igazságügyi szakértői szakterületnek megfelelő építésügyi műszaki szakértői tevékenység engedélyezhető annak az igazságügyi szakértőnek is, aki műszaki felsőoktatás keretében szerzett szakirányú főiskolai szakképzettséggel rendelkezik, és akit 2006. január 1-jét megelőzően az igazságügyi szakértői névjegyzékbe jogszabály alapján az építésügyi szakterületre felvettek, és az igazságügyi szakértői névjegyzékben építésügyi szakterületen jelenleg is szerepel, továbbá rendelkezik 2006. január 1-jét megelőző tízéves szakmai gyakorlattal.
(10) A 34. § (1) bekezdés szerinti továbbképzési időszak a 2014. január 1-jét megelőzően megkezdett ötéves továbbképzési időszak utolsó napját követő napon kezdődik. Az a szakmagyakorló, akinek a továbbképzési kötelezettségét 2014. június 30-ig kell teljesítenie, továbbképzését legkésőbb 2014. december 31-ig teljesítheti.
(11) A beruházáslebonyolítói tevékenység 2014. január 1-jét követően bejelentési kötelezettség teljesítése nélkül folytatható.
(12) Ez a rendelet
a) a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
b) a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (az IMI-rendelet) módosításáról szóló, 2013. november 20-i 2013/55/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, valamint
c) a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
48. § A felelős műszaki vezetői „AM” kategória szakterületen jogosultsággal rendelkező szakmagyakorlót az MV-É-M részszakterületre hivatalból át kell sorolni a kulturális örökség védelmével összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 38/2015. (III. 11.) Korm. rendelet hatálybalépését követő 45 napon belül. A területi mérnöki kamara legkésőbb 2015. április 1-jéig átadja az arra illetékes területi építész kamarának a nyilvántartásában lévő „AM” szakterületi jogosultsággal rendelkező felelős műszaki vezető szakmagyakorló teljes iratanyagát. A területi mérnöki kamara által átadott „AM” jogosultsággal rendelkező szakmagyakorlót külön kérelem és igazgatási díj megfizetése nélkül az illetékes területi építész kamara MV-É-M névjegyzéki jelöléssel nyilvántartásba veszi.
49. § (1) Az az építésügyi műszaki szakértő, aki a településtervezési és az építészeti-műszaki tervezési, valamint az építésügyi műszaki szakértői jogosultság szabályairól szóló 104/2006. (IV. 28.) Korm. rendelet szerinti építésügyi műszaki szakértő építészet szakterület műemlékvédelem részszakterületen 2013. december 31-én szakmagyakorlási engedéllyel rendelkezett, az az illetékes építész kamaránál 2015. december 31-ig díjfizetés nélkül kezdeményezheti jogosultságának visszaállítását.
(2) A 6. § (6) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti továbbképzési időszak a jogosultság visszaállításának napjával kezdődik.
(3) Az (1) bekezdés szerinti esetben a 6. § (6) bekezdés a) pont ac) alpontja szerinti beszámolót nem kell teljesíteni.
50. § Műemlék építmény esetén a 2015. április 1. előtt
a) megkezdett építőipari kivitelezési tevékenységet irányító MV-É szakterületen bejegyzett felelős műszaki vezető jogosult műemléken felelős műszaki vezetői tevékenység végzésére, a kivitelezési szerződés teljesítéséig;
b) megkötött szerződéssel rendelkező SZÉSZ szakterületen bejegyzett építésügyi műszaki szakértő jogosult műemléken építésügyi műszaki szakértői tevékenység végzésére, a szerződés teljesítéséig.
51. § A 2014. január 1-jét megelőzően közlekedési építmények tervezési szakterületen közlekedésmérnöki tervezési jogosultsággal rendelkező szakmagyakorlót az 1. melléklet I. pont 2. részében foglalt táblázat szerinti sajátos műszaki tervezési terület KÉ-VK, KÉ-VV, KÉ-KK, KÉ-LK, vagy a KÉ-HK tervezési részszakterületére hivatalból át kell sorolni az egyes építésügyi tárgyú kormányrendeletek, valamint a lakásépítési támogatásról szóló 256/2011. (XII. 6.) Korm. rendelet módosításáról szóló 168/2015. (VI. 30.) Korm. rendelet hatálybalépését követő 45 napon belül.
52. § E rendeletnek az egyes kormányrendeleteknek a kötelező tervezői és kivitelezői felelősségbiztosítás bevezetésével összefüggő módosításáról szóló 353/2016. (XI. 18.) Korm. rendelettel megállapított 17. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt elemet a tervezési szerződésnek akkor kell tartalmaznia, ha
a) a tervezési szerződést 2017. január 1-jét követően kötötték és
b) az e tervezési szerződés alapján végzett tervezési tevékenység elektronikus építési naplójának készenlétbe helyezésére 2017. február 16-át követően kerül sor.
53. § (1)-(2)
(3)
(4)
54. §
55. § Hatályát veszti
a)
b)-h)
i)-l)

1. melléklet a 266/2013. (VII. 11.) Korm. rendelethez
A szakmagyakorlási jogosultságokhoz szükséges képesítési követelmények, szakmai gyakorlati idők, továbbá feladatok, amelyeket az adott szakterületi jogosultsággal lehet végezni
I. Szakma
Településtervezés
 	 A	 B	 C	 D	 E	 F	
 1.	 Szakmagyakorlási terület megnevezése	 Szakterület/ részszakterület megnevezése	 Szakterület/ részszakterület jelölése	 Feladatok, amelyeket az adott szakterületi jogosultsággal lehet végezni	 Képesítési minimum követelmény és az ezzel egyenértékű szakképzettség	 Szakmai gyak. idő	
 2.	 Településtervezési terület	 Településtervezési szakterület	 TT	 Településrendezési eszköz (megalapozó vizsgálat, alátámasztó javaslat és jóváhagyandó munkarészek), településfejlesztési koncepció településszerkezeti tervhez is felhasználható megalapozó vizsgálata, telepítési tanulmányterv, beépítési terv és örökségvédelmi hatástanulmány készítése - a tervezési feladat elvégzéséhez szükséges - településtervezési szakági tervezők bevonásával.	 okleveles településmérnök	 5 év	
 3.	 	 Településtervezési zöldfelületi és tájrendezési szakterület	 TK	 Táji-, természeti adottságok, zöldfelületi rendszer vizsgálat, helyzetelemzés, értékelés; tájrendezési, zöldfelületi rendszer fejlesztési, környezeti hatások és feltételek, és a tervezési feladat elvégzéséhez szükséges szakági munkarész és javaslat készítése.	 okleveles tájépítész mérnök	 5 év	
 4.	 Településtervezési szakági tervezési terület	 Településtervezési közlekedési szakterület	 TKö	 Közlekedési vizsgálat, helyzetelemzés, értékelés, közlekedési és a tervezési feladat elvégzéséhez szükséges szakági munkarész és javaslat készítése.	 okleveles közlekedés-építőmérnök,
okleveles közlekedésmérnök	 5 év	
 5.	 	 Településtervezési vízközmű szakterület	 TV	 Víziközmű-vizsgálat, helyzetelemzés, értékelés, víziközmű és a tervezési feladat elvégzéséhez szükséges szakági munkarész és javaslat készítése.	 okleveles építőmérnök	 5 év	
 6.	 	 Településtervezési energia-közmű szakterület	 TE	 Energiagazdálkodás, energiaellátás és megújuló energiaforrás alkalmazás vizsgálata, helyzetelemzés, értékelés, energiaellátási és a tervezési feladat elvégzéséhez szükséges szakági munkarész és javaslat készítése.	 okleveles energetikai mérnök,
okleveles gépészmérnök, 
okleveles villamosmérnök	 5 év	
 7.	 	 Településtervezési hírközlési szakterület	 TH	 Hírközlési vizsgálat, helyzetelemzés, értékelés, hírközlési és a tervezési feladat elvégzéséhez szükséges szakági munkarész és javaslat készítése.	 okleveles villamosmérnök, 
okleveles mérnök-informatikus	 5 év	
II. Szakma
Építészeti-műszaki tervezés
 	 A	 B	 C	 D	 E	 F	
 1.	 Szakmagyakorlási terület megnevezése	 Szakterület/ részszakterület megnevezése	 Szakterület/ részszakterület jelölése	 Feladatok, amelyeket az adott szakterületi jogosultsággal lehet végezni	 Képesítési minimum követelmény és az ezzel egyenértékű szakképzettség	 Szakmai gyak. idő	
 2.	 Építészeti tervezési terület	 É	 Az általános építmények teljes körű építészeti tervezése, beleértve a helyi vagy műemléki védelem alatt álló építménnyel kapcsolatos, valamint jogszabállyal védetté nyilvánított területen (világörökség, műemléki jelentőségű területen, műemléki környezetben, tájvédelem vagy helyi védelem alatt álló területen) új építmény létesítésével és meglévő építmény tömegét megváltoztató átalakítását.
A tervezésbe - beleértve az Étv. 33/A. §-a szerinti egyszerű bejelentéshez kötött építési tevékenység tervezését is - szakági műszaki tervezési területen jogosultsággal rendelkező tervezőt kell bevonni az Épkiv. 22. § (1) bekezdés b) pont ba)-bf) alpontjában meghatározott méretet, jellemzőt meghaladó, valamint 22. § (3) bekezdés c) és d) pontjában meghatározott esetben.
Telepítési tanulmányterv (településrendezési eszköz készítése vagy módosítása esetén településtervező, szükség szerint szakági településtervező bevonásával), továbbá beépítési terv és örökségvédelmi hatástanulmány készítése.
A saját tervezésű építmény teljes körű belsőépítészeti tervezése.	 okleveles építészmérnök	 2 év	
 3.	 	 Belsőépítészeti tervezési szakterület	 BÉ	 Építmények teljes körű belsőépítészeti tervezése.
Külön jogszabály szerinti belsőépítészeti terv készítése.	 okleveles építész tervező művész,
okleveles belsőépítész környezet- tervező művész	 2 év	
 4.	 Táj- és kertépítészeti tervezési terület	 K	 Terep és zöldfelületek kertépítészeti kialakításának a tervezése (a belső út és burkolatrendszerrel együtt); kertépítészeti, növénytelepítési, valamint önálló táj- és kertépítészeti tervek készítése (közpark, közkert, köztér, történeti kert stb.), továbbá a kertépítészeti műtárgy tervezési szakterületnél (ÉKM) meghatározott feladatok. Telepítési tanulmányterv, beépítési terv zöldfelület alakítási munkarészeinek elkészítése, valamint ha jogszabály táj- és természetvédelmi szakhatósági közreműködést ír elő, az ehhez szükséges jogszabályban meghatározott dokumentáció elkészítése.	 táj- és kertépítészeti szakon végzett okleveles kertészmérnök, okleveles tájépítész mérnök, okleveles tájépítész	 2 év	
 5.	 	 Közlekedési építmények tervezési szakterület	 KÉ	 részszakterület szerint	 részszakterület szerint	 	
 6.	 Sajátos műszaki tervezési terület	 Közlekedési építmények tervezési szakterület vasúti építmények tervezési részszakterület	 KÉ-VA	 Országos közforgalmú, helyi és saját használatú vasutak, iparvágányok, városi közúti vasutak, földalatti vasutak pályatervezése. Vasúti felépítmény-szerkezetek tervezése. Vasúti műtárgy tervezés 2,0 m nyílásig. Üzemi létesítmények (rendezők, rakodók, átfejtők, tárolók) és a vasúti üzem tervezése. Közúti és gyalogos, kerékpáros átvezetések tervezése. Közlekedési eszközök pályáinak (fogaskerekű vasút, sikló, függőpálya, beleértve a bányászati függőpályát is), sífelvonó-, külszíni bányászati kisvasút- és szalagpálya tervezése. Kivéve az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Evt.) szerinti erdészeti szállítópálya egyéb elemei tervezése.	 okleveles közlekedés-
építőmérnök,
közlekedés-építőmérnök	 3 év
5 év	
 7.	 	 Közlekedési építmények tervezési szakterület vasúti építmények közlekedésmérnöki tervezési részszakterület	 KÉ-VK	 Vasúti felépítmény-szerkezetek tervezése. Üzemi létesítmények (rendezők, rakodók, átfejtők, tárolók) és a vasúti üzem tervezése.
Különleges közlekedési eszközök (fogaskerekű vasút, sikló, függőpálya, beleértve a bányászati függőpályát is, sífelvonó-, külszíni bányászati kisvasút- és szalagpálya) telepítésének, üzemének tervezése.	 okleveles közlekedésmérnök,
közlekedésmérnök	 3 év
5 év	
 8.	 	 Közlekedési építmények tervezési szakterület, vasúti villamos berendezések, áramellátás, részszakterület	 KÉ-VV	 Vasúti pálya tartozékainak minősülő építmények közül a vasúti térvilágító berendezések, a vasúti jelző- és biztosító berendezések, villamos felsővezeték és az ehhez kapcsolt berendezés , valamint a távvezérlő és forgalomirányító rendszerek, áramellátás, vasúti vontatási energiaellátó (alállomás) és energia-távvezérlő rendszerek, váltófűtő rendszerek tervezése.	 okleveles közlekedésmérnök,
okleveles villamosmérnök,
okleveles gépészmérnök,
közlekedésmérnök,
villamosmérnök, gépészmérnök	 3 év
5 év	
 9.	 	 Közlekedési építmények tervezési szakterület közúti építmények tervezési részszakterület	 KÉ-K	 Közút, út, (kerékpárút, gyalogút, térburkolat) - beleértve azok csomópontjait, vízelvezetését, berendezéseit, tartozékait és üzemi létesítményeit - tervezése. Közúti műtárgyak tervezése, 4 m nyílásig. Valamennyi közút forgalom szabályozásának, forgalomirányításának tervezése. Közúti alagút rendszertervének tervezése. Támfal tervezése 2,0 m magasságig. Kivéve az Evt. szerinti erdészeti magánút tervezése.	 okleveles közlekedés-
építőmérnök,
közlekedés-építőmérnök	 3 év
5 év	
 10.	 	 Közlekedési építmények tervezési szakterület, közúti építmények közlekedésmérnöki tervezési részszakterület	 KÉ-KK	 Valamennyi közút forgalomszabályozásának, forgalomirányításának tervezése.
Közúti üzemi létesítmények és működtetésük tervezése.	 okleveles közlekedésmérnök,
közlekedésmérnök	 3 év
5 év	
 11.	 	 Közlekedési építmények tervezési szakterület légiközlekedési építmények tervezési részszakterület	 KÉ-L	 Repülőtér (vízi repülőtér és helioport is) pályarendszerének műszaki tervezése, létesítés, fejlesztés, védőterület kijelölés. Futópálya, gurulóút, légi jármű állóhely, repülőtéri tároló helyek tervezése.	 okleveles közlekedés-
építőmérnök,
okleveles közlekedésmérnök,
közlekedés-építőmérnök,
közlekedésmérnök	 3 év
5 év	
 12.	 	 Közlekedési építmények tervezési szakterület légiközlekedési építmények közlekedésmérnöki tervezési részszakterület	 KÉ-LK	 Légi közlekedési építmények üzemi folyamatainak, technológiájának, a technológiai és üzemi létesítményeknek a tervezése.	 okleveles közlekedésmérnök,
okleveles villamosmérnök,
közlekedésmérnök,
villamosmérnök	 3 év
5 év	
 13.	 	 Közlekedési építmények tervezési szakterület hajózási építmények tervezési részszakterület	 KÉ-HA	 Hajózási építmények tervezése.	 okleveles közlekedés-
építőmérnök,
okleveles közlekedésmérnök,
közlekedés-építőmérnök,
közlekedésmérnök	 3 év
5 év	
 14.	 	 Közlekedési építmények tervezési szakterület hajózási építmények közlekedésmérnöki tervezési részszakterület	 KÉ-HK	 Hajózási építmények üzemének, forgalomirányításának, jelzésrendszerének tervezése.	 okleveles közlekedésmérnök,
okleveles villamosmérnök,
közlekedésmérnök,
villamosmérnök	 3 év
5 év	
 15.	 	 Hírközlési építmények tervezési szakterület	 HI	 részszakterület szerint	 részszakterület szerint	 	
 16.	 	 Hírközlési építmények tervezési szakterület vezetékes hírközlési építmények tervezési részszakterület	 HI-V	 Vezetékes infokommunikációs rendszerek és hálózatok, önálló vagy együttes rendszerekben, helyközi és helyi jellegű viszonylatokban, valamint fix telepítésű informatikai rendszerek és hálózatok tervezése. Az elhelyezéshez szükséges alépítmények és műtárgyak, földfeletti tartószerkezetek tervezése.	 okleveles villamosmérnök,
okleveles mérnök informatikus,
villamosmérnök, mérnök-
informatikus	 3 év
5 év	
 17.	 	 Hírközlési építmények tervezési szakterület vezeték nélküli hírközlési építmények tervezési részszakterület	 HI-VN	 Vezeték nélküli infokommunikációs rendszerek és hálózatok, önálló vagy együttes rendszerekben, helyközi és helyi jellegű viszonylatokban, ezek építményeinek tervezése.	 okleveles villamosmérnök,
okleveles mérnök
informatikus,
villamosmérnök, mérnök-
informatikus	 3 év
5 év	
 18.	 	 Vízgazdálkodási építmények tervezési szakterület	 VZ	 részszakterület szerint	 részszakterület szerint	 	
 19.	 	 Vízgazdálkodási építmények tervezési szakterület települési víziközmű tervezési részszakterület	 VZ-TEL	 Települési vízgazdálkodási építmények (ivó- és ipari vízellátás, víztisztítás, fürdő és uszoda víztechnológia építményei, szennyvízelvezetés, szennyvíztisztítás, települési csapadékvíz elvezetés építmények) tervezése.	 okleveles építőmérnök,
építőmérnök,
vízépítési üzemmérnök	 3 év
5 év	
 20.	 	 Vízgazdálkodási építmények tervezési szakterület területi vízgazdálkodás építmények tervezési részszakterület	 VZ-TER	 Területi vízgazdálkodás építmények (ár- és belvízmentesítés, öntözés, vízépítési nagyműtárgyak, térségi vízgazdálkodási rendszerek építmények) tervezése.	 okleveles építőmérnök,
építőmérnök,
vízépítési üzemmérnök	 3 év
5 év	
 21.	 	 Vízgazdálkodási építmények tervezési szakterület vízkészlet gazdálkodás építmények tervezési részszakterület	 VZ-VKG	 Vízkészlet gazdálkodás építmények, vízrajz, vízfeltárás kútfúrás, vízbázis-védelem, vízminőségi kárelhárítás építményei tervezése, valamint az ezek alapját képező hidraulikai, hidrodinamikai, hidrológiai, vízgyűjtő-gazdálkodási tervezés.	 okleveles építőmérnök,
építőmérnök,
vízépítési üzemmérnök	 3 év
5 év	
 22.	 	 Bányászati építmények tervezési szakterület	 B	 Szilárdásványi nyersanyagok bányászatával kapcsolatos bányászati létesítmények, műtárgyak, bányaművelési üzemi technológiai és üzemeltetési tervei, nem bányászati célú, bányászati módszerekkel épülő föld alatti létesítmények, alagutak bányászati tervezése. 	 okleveles bánya- és geotechnika mérnök	 3 év	
 23.	 	 Gáz- és olajipari építmények tervezési szakterület	 GO	 Kőolaj- és földgáz bányászatához, valamint ezek és a kőolajtermékek szállításához, feldolgozásához, tárolásához szükséges építmények és vezetékhálózat, cseppfolyós gáz tárolás és töltés építményei, vezetékes földgáz és PB-gáz elosztás, egyéb természetben képződő vagy mesterségesen előállított gázok továbbítására szolgáló építmények tervezése.	 okleveles gáz- és olajipari mérnök	 3 év	
 24.	 	 Energiaellátási építmények tervezési szakterület	 EN	 részszakterület szerint	 részszakterület szerint	 	
 25.	 	 Energiaellátási építmények tervezési szakterület hőenergetikai építmények tervezési részszakterület	 EN-HŐ	 Hőenergetikai előállító-átalakító és -tároló rendszerek építményeinek és berendezéseinek tervezése, energiaátviteli, elosztó és szolgáltató rendszerek építményeinek tervezése.	 okleveles szakirányú gépészmérnök,
okleveles villamosmérnök,
 okleveles energetikai mérnök,	 3 év	
 26.	 	 Energiaellátási építmények tervezési szakterület villamosenergetikai építmények tervezési részszakterület	 EN-VI	 Villamosenergetikai előállító-átalakító és -tároló rendszerek építményeinek és berendezéseinek, energiaátviteli, elosztó és szolgáltató rendszerek építményeinek tervezése.	 	 	
 27.	 	 Energiaellátási építmények tervezési szakterület megújuló energia építmények tervezési részszakterület	 EN-ME	 Megújuló energia építmények tervezése: geotermikus, napkollektoros, fotovillamos, biomassza és biogáz, szélerőművek, vízerőművek energetikai előállító-átalakító és -tároló rendszerek építményeinek és berendezéseinek tervezése, energiaátviteli, elosztó és szolgáltató rendszerek építményeinek tervezése.	 gépészmérnök, villamosmérnök, energetikai mérnök,	 5 év	
 28.	 	 Energiaellátási építmények tervezési szakterület atomenergia építmények tervezési részszakterület	 EN-A	 Atomenergia alkalmazására szolgáló építmények tervezése.	 okleveles szerkezet- építőmérnök, okleveles építészmérnök (tartószerkezeti kredit-teljesítéssel)	 7 év	
 29.	 	 Hídszerkezeti tervezési szakterület	 HT	 Építmények tartószerkezeteinek mechanikai ellenállás és stabilitásra történő tervezése, beleértve a földrengés és tűzhatásra történő tervezést, híd-és különleges szerkezetek tervezése.	 okleveles szerkezet-építőmérnök
(emelt szintű szakirányú kredit-tartalommal)	 7 év	
 30.	 	 Tartószerkezeti tervezési szakterület	 T	 Építmények tartószerkezeteinek mechanikai ellenállás és stabilitásra történő tervezése, beleértve a földrengés és tűzhatásra történő tervezést, különleges szerkezetek tervezése. 	 okleveles szerkezet-
építőmérnök	 5 év	
 31.	 	 Tartószerkezeti tervezési szakterület épületek tartószerkezeti tervezési részszakterület	 T-É	 Épületek tartószerkezeteinek mechanikai ellenállás és stabilitásra történő tervezése.	 okleveles építészmérnök (épületek tartószerkezeti kredit-teljesítéssel)	 5 év	
 32.	 Szakági műszaki tervezési terület	 Építmények gépészeti tervezési szakterület	 G	 Épületek vízellátó, valamint szenny- és csapadékvíz-elvezető hálózatai és berendezései, épületek gázellátó, hőellátó rendszerei, berendezései, energiaellátó központok tervezése, épület energiagazdálkodás tervezése, hűtési és hőszivattyús, lég- és klímatechnikai rendszerek, a környezeti (megújuló) energiák hasznosításával kapcsolatos rendszerek, fürdő és uszoda gépészeti rendszerek tervezése.	 okleveles gépészmérnök épületgépész szakirány,
okleveles energetikai mérnök épületgépész szakirány,
okleveles létesítménymérnök épületgépész szakirány, gépészmérnök épületgépészeti szakirány,
épületgépész mérnök	 3 év
5 év	
 33.	 	 Építmények gépészeti tervezési szakterület épületfizikai tervezési részszakterület	 G-ÉF	 Épületfizikai (hő-, hang-, rezgés elleni védelmi) tervezés, helyszíni körülmények mérése, sajátosságok felmérése, kiindulási adatok rögzítése - hőszigetelése, nedvesség viszonyok, légáteresztés megítélése, akusztikai minőségek, szerkezetek, hangszigetelések különböző eseteinek elemzése, épületek, épületrészek, különböző szerkezetek komplex vizsgálatai, méretezései, szerkezeti kialakításai, megoldások tervezése.	 okleveles építészmérnök,
okleveles szerkezetépítő mérnök,
okleveles gépészmérnök	 3 év	
 34.	 	 Építményvillamossági tervezési szakterület	 V	 Építmények és szabad terek közép- és kisfeszültségű rendszereinek (kül- és beltéri világítás, villámvédelem, folyamatirányítás, építményautomatika, távközlési és informatikai hálózat, villamos energiaellátó rendszerek a fogyasztói oldaltól a közcélú csatlakozási pontig) tervezése.	 okleveles villamosmérnök, villamosmérnök épületvillamossági szakirány	 3 év
5 év	
 35.	 	 Geotechnikai tervezési szakterület	 GT	 Talajvizsgálati jelentések készítése, földművek, sziklamunkák, víztelenítés, talajjavítás, talajerősítés tervezése, talajdinamika, dinamikus hatásoknak kitett szerkezetek geotechnikai tervezése, föld alatti műtárgyak, alagutak, mély munkagödrök, talajhorgonyzások, támszerkezetek geotechnikai tervezése, geotechnikai szerkezetek mérése, próbaterhelése, geotechnikai monitoring. 	 okleveles építőmérnök szerkezet szakirány,
okleveles építőmérnök geotechnika szakirány	 3 év	
III. Szakma
Településrendezési szakértés
 	 A	 B	 C	 D	 E	 F	
 1.	 Szakmagyakorlási tevékenység megnevezése	 Szakterület/ részszakterület megnevezése	 Szakterület/ részszakterület jelölése	 Szakterület/ részszakterület korábbi jelölése	 Feladatok, amelyeket az adott szakterületi jogosultsággal lehet végezni	 Képesítési minimum követelmény és az ezzel egyenértékű szakképzettség	
 2.	 Településrendezési szakértői tevékenység	 Településrendezési szakértői szakterület	 SZTT	 SZTR	 A településtervezési körbe tartozó tevékenységek eredményeinek szakmai véleményezése, jogi megfelelőség vizsgálata. Tervezetek, jóváhagyott tervek hiányosságainak, ellentmondásainak feltárása. A településrendezéssel kapcsolatos tanácsadás.	 okleveles településmérnök	
 3.	 	 Településrendezési zöldfelületi és tájrendezési szakértői szakterület	 SZT	 SZT	 	 okleveles tájépítész mérnök	
 4.	 	 Településrendezési közlekedési szakértői szakterület	 SZKö	 SZK	 	 okleveles közlekedés-építőmérnök, okleveles közlekedésmérnök	
 5.	 Településrendezési szakági szakértői tevékenység	 Településrendezési víziközmű szakértői szakterület	 SZV	 SZV	 A szakterületnek megfelelően a településtervezési körbe tarozó tevékenységek szakmai véleményezése, jogi megfelelőség vizsgálata.
Tervezetek, jóváhagyott tervek hiányosságainak, ellentmondásainak feltárása. A szakterülettel kapcsolatos tanácsadás.	 okleveles építőmérnök	
 6.	 	 Településrendezési energia-közmű szakértői szakterület	 SZE	 SZE	 	 okleveles energetikai mérnök,
okleveles gépészmérnök,
okleveles villamosmérnök	
 7.	 	 Településrendezési hírközlési szakértői szakterület	 SZH	 SZH	 	 okleveles villamosmérnök, okleveles
mérnök-informatikus	
IV. Szakma
Építésügyi műszaki szakértés
 	 A	 B	 C	 D	 E	
 1.	 Szakterület/ részszakterület megnevezése	 Szakterület/ részszakterület jelölése	 Szakterület/ részszakterület korábbi (mérnök/ építész) jelölése	 Feladatok, amelyeket az adott szakterületi jogosultsággal lehet végezni	 Képesítési minimum követelmény és az ezzel egyenértékű szakképzettség	
 2.	 Általános építmények építésügyi műszaki szakértői szakterület	 SZÉSZ	 SZÉSZ1	 Az építészeti tervezési terület körébe tartozó építmények szakértése építészeti vonatkozásban.	 okleveles építészmérnök	
 3.	 Általános építmények építésügyi műszaki szakértői szakterület belsőépítészeti szakértői részszakterület	 SZÉSZ-BÉ	 	 A belsőépítészeti tervezési szakterület körébe tartozó feladatok szakértése belsőépítészeti vonatkozásban.	 okleveles építész tervező művész
MA,
belsőépítész környezettervező művész MA	
 4.	 Sajátos építményfajtákkal összefüggő építésügyi műszaki szakértői szakterület	 SZÉM	 	 részszakterület szerint	 részszakterület szerint	
 5.	 Sajátos építményfajtákkal összefüggő építésügyi műszaki szakértői szakterület közlekedési építmények szakértői részszakterület	 SZÉM1	 SZÉM1	 Közúti közlekedési, vasúti közlekedési, légiközlekedési, víziközlekedési építmények, továbbá különleges eszközök és pályák szakértése.	 okleveles közlekedés-építőmérnök,
okleveles közlekedésmérnök, 
okleveles villamosmérnök	
 6.	 Sajátos építményfajtákkal összefüggő építésügyi műszaki szakértői szakterület hírközlési építmények szakértői részszakterület	 SZÉM2	 SZÉM2	 Vezetékes és vezeték nélküli infokommunikációs rendszerek és hálózatok, önálló vagy együttes rendszerekben, ezek építményeinek szakértése.	 okleveles villamosmérnök, okleveles mérnök-informatikus	
 7.	 Sajátos építményfajtákkal összefüggő építésügyi műszaki szakértői szakterület vízgazdálkodási építmények szakértői részszakterület	 SZÉM3	 SZÉM3	 A települési vízellátási, területi vízgazdálkodási, vízkészletgazdálkodás szakterület építményeinek szakértése.	 okleveles építőmérnök,
okleveles vízmérnök	
 8.	 Sajátos építményfajtákkal összefüggő építésügyi műszaki szakértői szakterület bányászati építmények szakértői részszakterület	 SZÉM4	 SZÉM5	 Szilárdásványi nyersanyagok bányászatával kapcsolatos bányászati létesítmények, műtárgyak, bányaművelési üzemi technológiai és üzemeltetési tervei, nem bányászati célú, bányászati módszerekkel épülő földalatti létesítmények, alagutak bányászati szakértése.	 okleveles bánya- és geotechnika mérnök	
 9.	 Sajátos építményfajtákkal összefüggő építésügyi műszaki szakértői szakterület gáz- és olajipari építmények szakértői részszakterület	 SZÉM5	 SZÉM6	 Kőolaj- és földgáz bányászatához, valamint ezek és a kőolajtermékek szállításához, feldolgozásához, tárolásához szükséges építmények és vezetékhálózat, cseppfolyós gáz tárolás és töltés építményei, vezetékes földgáz és PB-gáz elosztás, egyéb természetben képződő vagy mesterségesen előállított gázok továbbítására szolgáló építmények szakértése.	 okleveles gáz- és olajipari mérnök	
 10.	 Sajátos építményfajtákkal összefüggő építésügyi műszaki szakértői szakterület energetikai építmények szakértői részszakterület	 SZÉM6	 	 Energia előállító-átalakító és -tároló rendszerek építményeinek és berendezéseinek, energiaátviteli, elosztó és szolgáltató rendszerek építményeinek, az energiafogyasztó rendszerek, építmények és berendezések szakértése.	 okleveles gépészmérnök	
 11.	 Szakági építésügyi műszaki szakértői szakterület	 SZÉS	 	 részszakterület szerint	 részszakterület szerint	
 12.	 Szakági építésügyi műszaki szakértői szakterület tartószerkezeti szakértői részszakterület	 SZÉS1	 SZÉS1	 Építmények tartószerkezeteinek mechanikai ellenállás és stabilitásra történő szakértése, beleértve a földrengés és tűzhatásra történő szakértést, továbbá különleges szerkezetek szakértése.	 okleveles szerkezet-építőmérnök, okleveles építészmérnök	
 13.	 Szakági építésügyi műszaki szakértői szakterület épületszerkezeti szakértői részszakterület	 SZÉS2	 SZÉS2/SZÉSZ2	 Magas- és mélyépítési épületszerkezetek vizsgálata, amelyek természetes anyagokból, előregyártott vagy helyszínen előállított anyagstruktúrával kialakítottak, ezen szerkezetek elemeinek és építéstechnológiával összeépített és struktúráinak ok-okozati összefüggéseinek magas színvonalú értékelése az előírt teljesítményadatok alapján.	 okleveles építészmérnök, okleveles szerkezet-építőmérnök	
 14.	 Szakági építésügyi műszaki szakértői szakterületépítmények gépészeti szakértői részszakterület	 SZÉS3	 SZÉS3	 Épületek vízellátó, valamint szenny- és csapadékvíz-elvezető hálózatai és berendezései, épületek gázellátó, hőellátó rendszerei, berendezései, energiaellátó központok szakértése, épület energiagazdálkodás szakértés, hűtési és hőszivattyús, lég- és klímatechnikai rendszerek szakértése, a környezeti (megújuló) energiák hasznosításával kapcsolatos rendszerek szakértése, medence és uszodatechnológiai rendszerek szakértése.	 okleveles épületgépész mérnök, okleveles gépészmérnök épületgépész szakirány, okleveles létesítménymérnök épületgépész szakirány	
 15.	 Szakági építésügyi műszaki szakértői szakterületépítmények épületfizikai szakértői részszakterület	 SZÉS4	 SZÉS4/SZÉSZ3	 Épületfizikai (hő-, hang-, rezgés elleni védelmi) szakértés, helyszíni körülmények mérése, sajátosságok felmérése, kiindulási adatok rögzítése - hőszigetelése, nedvesség viszonyok, légáteresztés megítélése, akusztikai minőségek, szerkezetek, hangszigetelések különböző eseteinek elemzése, épületek, épületrészek, különböző szerkezetek komplex vizsgálatai, méretezései, szerkezeti kialakításai, megoldások szakértése.	 okleveles építészmérnök, okleveles szerkezetépítő mérnök, okleveles gépészmérnök	
 16.	 Szakági építésügyi műszaki szakértői szakterületépítmények épületenergetikai szakértői részszakterület	 SZÉS6	 SZÉS6/SZÉSZ8	 Épületek energetikai szakértése.	 okleveles építészmérnök, okleveles gépészmérnök	
 17.	 Szakági építésügyi műszaki szakértői szakterület építményvillamossági szakértői részszakterület	 SZÉS7	 SZÉS5	 Építmények és szabad terek közép- és kisfeszültségű rendszereinek (kül- és beltéri világítás, villámvédelem, folyamatirányítás, építményautomatika, távközlési és informatikai hálózat, villamos energiaellátó rendszerek a fogyasztói oldaltól a közcélú csatlakozási pontig) szakértése.	 okleveles villamosmérnök	
 18.	 Szakági építésügyi műszaki szakértői szakterület geotechnikai szakértői részszakterület	 SZÉS8	 SZGT	 Talajvizsgálati jelentések, sík- és mélyalapok, alapmegerősítések, földművek, sziklamunkák, víztelenítés, talajjavítás, talajerősítés, talajdinamika, dinamikus hatásoknak kitett szerkezetek, föld alatti műtárgyak, alagutak, mély munkagödrök, talajhorgonyzások, támszerkezetek geotechnikai szakértése, geotechnikai szerkezetek mérése, próbaterhelése, geotechnikai monitoring. 	 okleveles építőmérnök	
 19.	 Szakági építésügyi műszaki szakértői szakterület építési szakipari szakértői részszakterület	 SZÉS9	 SZASZ1	 Építési szakipari struktúrák anyagainak, elemeinek és technológiai rendszereinek vizsgálata, valamint kompatibilitás vizsgálat az épület csatlakozó szerkezeteihez, rendszereihez, ezek
ok-okozati összefüggéseinek magas színvonalú értékelése az előírt teljesítményadatok alapján	 okleveles építészmérnök, okleveles szerkezet-építőmérnök	
 20.	 Szakági építésügyi műszaki szakértői szakterület építési szerelőipari szakértői részszakterület	 SZÉS10	 SZASZ2	 Építési szerelőipari struktúrák anyagainak, elemeinek és technológiai rendszereinek vizsgálata, valamint kompatibilitás vizsgálat az épület csatlakozó szerkezeteihez, rendszereihez, ezek
ok-okozati összefüggéseinek magas színvonalú értékelése az előírt teljesítményadatok alapján.	 okleveles építészmérnök, okleveles szerkezet-építőmérnök	
 21.	 Szakági építésügyi műszaki szakértői szakterület építőanyag-ipari szakértői részszakterület	 SZÉS11	 SZASZ3	 Az építési anyagoknak, amelyek természetes anyagokból készültek, gyártott vagy helyszínen előállított anyagstruktúrával kialakítottak, a teljesítményadatainak vizsgálata, magas színvonalú értékelése.	 okleveles építészmérnök, okleveles szerkezet-építőmérnök	
 22.	 Szakági építésügyi műszaki szakértői szakterülethídszerkezeti szakértői részszakterület	 SZÉS12	 	 Építmények tartószerkezeteinek mechanikai ellenállás és stabilitásra történő szakértése, beleértve a földrengés és tűzhatásra történő szakértést, továbbá híd- és különleges szerkezetek szakértése.	 okleveles szerkezet-építőmérnök
(emelt szintű szakirányú kredit-tartalommal)	
 23.	 Építési beruházási szakértői szakterület	 SZB	 SZB/SZÉSZ7	 Beruházások előkészítésének, megvalósítási folyamatok irányításának, kivitelezési munkák műszaki tartalmának szakértése.	 okleveles építészmérnök, okleveles építőmérnök	
 24.	 Szakági építésügyi műszaki szakértői szakterület műemlék építmények műszaki szakértői részszakterület	 SZÉS5	 SZÉSZ5	 Műemlék építmények történeti épületszerkezetei, építőanyagai esetében a javító, konzerváló és fenntartó technológiák, anyaghasználat, szerkezeti megoldás az adott műemléken való alkalmazhatóságának szakvéleményezése.	 okleveles építészmérnök és műemlékvédelmi szakmérnök	
V. Szakma
Építési műszaki ellenőrzés
1. rész
Általános építmények építési műszaki ellenőri szakterületek
 	 A	 B	 C	 D	 E	
 1.	 Szakterület/ részszakterület megnevezése	 Szakterület/ részszakterület jelölése	 Feladatok, amelyeket az adott szakterületi jogosultsággal lehet végezni	 Képesítési minimum követelmény és az ezzel egyenértékű szakképzettség	 Szakmai gyakorlati idő	
 2.	 Magasépítési szakterület	 ME-É	 Az általános építmények építésére, átalakítására, bővítésére, felújítására, helyreállítására, korszerűsítésére, lebontására, elmozdítására irányuló építési munkák teljes körű építési műszaki ellenőrzése.
Az ellenőrzés az Épkiv. 22. § (3) bekezdés c) és d) pontjában meghatározott szakági munkára nem vonatkozik.	 okleveles építőmérnök, okleveles építészmérnök, építőmérnök, építészmérnök	 3 év
4 év	
2. rész
Szakági építési műszaki ellenőri szakterületek
 	 A	 B	 C	 D	 E	
 1.	 Szakterület/ részszakterület megnevezése	 Szakterület/ részszakterület jelölése	 Feladatok, amelyeket az adott szakterületi jogosultsággal lehet végezni	 Képesítési minimum követelmény és az ezzel egyenértékű szakképzettség	 Szakmai gyakorlati idő	
 2.	 Mélyépítési és mélyépítési műtárgyak szakterület	 ME-M	 A magasépítési szakterületnél meghatározott építményhez szerkezetileg vagy funkciójában kapcsolódó alapozási, szennyvíztisztítási, szennyvíztárolási, szivárgó, víztelenítési, műtárgyépítési, föld- és tereprendezési, valamint felszíni vízelvezetési munkáinak ellenőrzése.	 okleveles építőmérnök, építőmérnök	 3 év
4 év	
 3.	 Építménygépészeti szakterület	 ME-G	 Építmények fűtési, szellőzési, valamint az építményen, illetőleg telekhatáron belüli vízellátási, csatornázási és gázhálózat szerelési munkáinak ellenőrzése a mérőóráig.	 okleveles gépészmérnök épületgépész szakirány, létesítmény mérnök, gépészmérnök épületgépészeti szakirány	 3 év
4 év	
 4.	 Építményvillamossági szakterület	 ME-V	 Építmények és szabad terek közép- és kisfeszültségű rendszerei (kül- és beltéri világítás, villámvédelem, folyamatirányítás, építményautomatika, távközlési és informatikai hálózat, villamos energiaellátó rendszerek szerelési munkáinak műszaki ellenőrzése a fogyasztói oldaltól a közcélú csatlakozási pontig)	 okleveles villamosmérnök, villamosmérnök	 3 év
4 év	
3. rész
A sajátos építményfajták építési műszaki ellenőri szakterületei
 	 A	 B	 C	 D	 E	
 1.	 Szakterület/ részszakterület megnevezése	 Szakterület/ részszakterület jelölése	 Feladatok, amelyeket az adott szakterületi jogosultsággal lehet végezni	 Képesítési minimum követelmény és az ezzel egyenértékű szakképzettség	 Szakmai gyakorlati idő	
 2.	 Közlekedési építmények szakterület	 ME-KÉ	 Közúti, vasúti (közúti villamos vasút, földalatti vasút is), légi közlekedési, hajózási építmények (így különösen annak műtárgyai: híd, áteresz, alagút, aluljáró, támfal) berendezései, tartozékai, vízelvezetése és zajvédelme építési munkáinak műszaki ellenőrzése korlátozás nélkül.	 okleveles építőmérnök, építőmérnök, mélyépítő-, közlekedés építőmérnök	 3 év
4 év	
 3.	 Közlekedési építmények szakterület vasút-villamossági építmények részszakterület	 ME-KÉ-VV	 Vasúti-villamossági építmények (vasút-villamosítás, villamosenergia-ellátás, energia távvezérlés villamossági berendezések létesítése) építési munkáinak műszaki ellenőrzése korlátozás nélkül.	 okleveles villamosmérnök, villamosmérnök	 3 év
4 év	
 4.	 Hírközlési építmények szakterület	 ME-HI	 részszakterület szerint	 részszakterület szerint	 	
 5.	 Hírközlési építmények szakterület vezetékes hírközlési építmények részszakterület	 ME-HI-TÉ	 Az elektronikus hírközlési építmények, rendszerek létesítésének, felújításának és átalakításának, bontásának építési műszaki ellenőrzése korlátozás nélkül.	 okleveles villamosmérnök, villamosmérnök	 3 év
4 év	
 6.	 Hírközlési építmények szakterület vezeték nélküli hírközlési építmények részszakterület	 ME-HI-TV	 A hírközléshez szükséges olyan sajátos építmények villamos szerelési munkái, amelyek magukban foglalják a vezetékeket, a vezetékekkel és vezeték nélküli összeköttetésekkel összefüggő műtárgyakat.	 okleveles villamosmérnök, villamosmérnök	 3 év
4 év	
 7.	 Vízgazdálkodási építmények szakterület	 ME-VZ	 Vízgazdálkodási építmények építésének műszaki ellenőrzése korlátozás nélkül.	 okleveles építőmérnök, okleveles vízmérnök, építőmérnök, vízmérnök, vízépítő mérnök	 3 év
5 év	
 8.	 Bányászati építmények szakterület	 ME- B	 Szilárdásványi nyersanyagok bányászatával, kőolaj- és földgázbányászatával kapcsolatos, valamint hévízbányászati (termálvíz) építmények építésének műszaki ellenőrzése.	 okleveles bánya- és geotechnikai mérnök, okleveles gáz- és olajipari mérnök,
okleveles bányagépészmérnök, okleveles előkészítéstechnika mérnök,
okleveles gépészmérnök,
bánya- és geotechnikai mérnök, földtudomány mérnök,
gáz- és olajipari mérnök	 3 év
4 év	
 9.	 Szénhidrogén-szállító vezetékek, gázelosztó vezetékek, célvezetékek, egyéb gáz és gáztermék vezetékek, propán-bután töltő telepek és tartozékainak építése szakterület	 ME-GO	 Szénhidrogén-szállító vezetékek, gázelosztó vezetékek, célvezetékek, egyéb gáz és gáztermék vezetékek, propán-bután töltő telepek és tartozékainak építésének műszaki ellenőrzése.	 okleveles gáz- és olajipari mérnök,
gáz- és olajipari mérnök, okleveles gépészmérnök	 3 év	
 10.	 Energiaellátási építmények szakterület	 ME- EN	 Energetikai, szénhidrogén-ipari építmények építésének műszaki ellenőrzése korlátozás nélkül.	 okleveles gépészmérnök, okleveles energiamérnök, gépészmérnök	 3 év
4 év	
 11.	 Energiaellátási építmények szakterület vegyipari építményeinek építése részszakterület	 ME-EN-VE	 Vegyipari építmények építésének műszaki ellenőrzése.	 okleveles vegyészmérnök, vegyészmérnök	 3 év
4 év	
 12.	 Energiaellátási építmények szakterület távhő termelésre és szállításra szolgáló sajátos műszaki építmények építése részszakterület	 ME-EN-TH	 Föld feletti és föld alatti távhővezetékek, azok tartozékai és védőberendezései építésének műszaki ellenőrzése korlátozás nélkül.	 okleveles gépészmérnök, okleveles energetikai mérnök, gépészmérnök, energetikai mérnök	 3 év
4 év	
 13.	 Energiaellátási építmények szakterület villamosenergetikai részszakterület	 ME-EN-VI	 Föld feletti és föld alatti vezetékek, átalakító- és kapcsolóberendezések (nagy-, középfeszültség, kisfeszültségű hálózatoknál) építésének műszaki ellenőrzése korlátozás nélkül.	 okleveles villamosmérnök, villamosmérnök	 3 év
4 év	
 14.	 Energiaellátási építmények szakterület atomenergia építmények részszakterület	 ME-EN-A	 Atomenergia építmények építésének építési műszaki ellenőrzése	 okleveles építőmérnök	 5 év	
VI. Szakma
Felelős műszaki vezetés
1. rész
Általános építmények felelős műszaki vezetői szakterületek
 	 A	 B	 C	 D	 E	
 1.	 Szakterület/részszakterület megnevezése	 Szakterület/ részszakterület jelölése	 Feladatok, amelyeket az adott szakterületi jogosultsággal lehet végezni	 Képesítési minimum követelmény és az ezzel egyenértékű szakképzettség	 Szakmai gyakorlati idő	
 2.	 Építési szakterület	 MV-É	 Általános építmények építésére, átalakítására, bővítésére, felújítására, helyreállítására, korszerűsítésére, lebontására, elmozdítására irányuló építési-szerelési munkák felelős műszaki vezetése.
A műszaki vezetés az Épkiv. 22. § (3) bekezdés c) és d) pontjában meghatározott szakági munkára nem vonatkozik.	 okleveles építészmérnök, okleveles építőmérnök, építészmérnök, építőmérnök,	 3 év
4 év	
 3.	 Építési szakterület részszakterülete	 MV-É-R	 Az építési szakterület (MV-É) szerinti építési-szerelési munkák felelős műszaki vezetése az Épkiv. 22. § (1) bekezdés b) pont bc) alpontjában meghatározott méretet, jellemzőt meg nem haladó építmény esetén.	 szakirányú építőipari technikusi, szakirányú építőipari szakképző iskola	 5 év	
 4.	 Építési szakterület műemléki részszakterülete	 MV-É-M	 Az építési szakterület (MV-É) szerinti építési-szerelési munkák felelős műszaki vezetése műemlék építmény esetén.	 okleveles építészmérnök	 5 év	
2. rész
Szakági felelős műszaki vezetői szakterületek
 	 A	 B	 C	 D	 E	
 1.	 Szakterület/részszakterület megnevezése	 Szakterület/ részszakterület jelölése	 Feladatok, amelyeket az adott szakterületi jogosultsággal lehet végezni	 Képesítési minimum követelmény és az ezzel egyenértékű szakképzettség	 Szakmai gyakorlati idő	
 2.	 Mélyépítési és mélyépítési műtárgyak szakterület	 MV-M	 Az építményhez szerkezetileg vagy funkciójában kapcsolódó alapozási, szennyvíztisztítási, szennyvíztárolási, szivárgó, víztelenítési, műtárgyépítési, föld- és tereprendezési, valamint felszíni vízelvezetési munkáinak felelős műszaki vezetése.	 okleveles építőmérnök, építőmérnök	 3 év
4 év	
 3.	 Építménygépészeti szakterület	 MV-ÉG	 Építmények fűtési, szellőzési, valamint az építményen, illetőleg telekhatáron belüli vízellátási, csatornázási és gázhálózat-szerelési központi, klímaberendezéseinek építés-szerelési munkáinak felelős műszaki vezetése a mérőóráig korlátozás nélkül.	 okleveles gépészmérnök épületgépészeti szakirány, okleveles létesítmény mérnök épületgépészeti szakirány, gépészmérnök épületgépész szakirány	 3 év
4 év	
 4.	 Építménygépészeti szakterület részszakterülete	 MV-ÉG-R	 Az építési szakterület részszakterületénél (MV-É-R) meghatározott építmények fűtési, szellőzési, valamint az építményen, illetőleg telekhatáron belüli vízellátási, csatornázási és gázhálózat- szerelési központi, klímaberendezéseinek építés-szerelési munkáinak felelős műszaki vezetése a mérőóráig.	 szakirányú építőipari technikusi, szakirányú építőipari szakképző iskola	 5 év	
 5.	 Építményvillamossági szakterület	 MV-ÉV	 Építmények és szabad terek közép- és kisfeszültségű rendszerei (kül- és beltéri világítás, villámvédelem, folyamatirányítás, építményautomatika, távközlési és informatikai hálózat, villamos energiaellátó rendszerek a fogyasztói oldaltól a közcélú csatlakozási pontig) szerelési munkáinak felelős műszaki vezetése.	 okleveles villamosmérnök, villamosmérnök	 3 év
4 év	
 6.	 Építményvillamossági szakterület részszakterülete	 MV-ÉV-R	 Az építési szakterület részszakterületénél (MV-É-R) meghatározott építmények villamos, hírközlő és épületfelügyeleti rendszer berendezései - az épület fogyasztásmérő készülékéig - szerelési munkáinak felelős műszaki vezetése	 szakirányú felsőfokú technikus, villamosipari technikus	 5 év	
3. rész
A sajátos építményfajták felelős műszaki vezetői szakterületek
 	 A	 B	 C	 D	 E	
 1.	 Szakterület/részszakterület megnevezése	 Szakterület/ részszakterület jelölése	 Feladatok, amelyeket az adott szakterületi jogosultsággal lehet végezni	 Képesítési minimum követelmény és az ezzel egyenértékű szakképzettség	 Szakmai gyakorlati idő	
 2.	 Közlekedési építmények szakterület	 MV-KÉ	 Közlekedési építmények és az azokhoz szerkezetileg vagy funkcionálisan kapcsolódó építményrészek, mérnöki létesítmények - az 1. részbe tartozó építmények kivételével - építés-szerelési munkáinak felelős műszaki vezetése.
Az alábbi építmények építés-szerelési munkáinak felelős műszaki vezetése korlátozás nélkül:
a) út, kerékpárút, gyalogosút, térburkolat,
b) vasút, földalatti vasút, sikló, függőpálya, sífelvonó, c) repülőtér, kikötő,
d) az a)-c) pontban meghatározott építmények műtárgyai (híd, áteresz, alagút, aluljáró, támfal stb.),
e) az a)-c) pontban meghatározott építmények berendezései, tartozékai, zajvédelmi létesítményei és vízelvezetése a befogadóig.	 okleveles építőmérnök, építőmérnök, mélyépítési mérnök,
közlekedésépítési mérnök, vízellátási mérnök, csatornázási mérnök, vízgazdálkodási mérnök	 3 év
4 év	
 3.	 Közlekedési építmények szakterület részszakterülete	 MV-KÉ-R	 A közlekedési építmények szakterületnél (MV-KÉ) meghatározott építmények építési-szerelési munkáinál az alábbi korlátozásokkal:
a) út: gyorsforgalmi utak és létesítményeik kivételével,
b) közúti műtárgy: szabadnyílású híd 4 m-ig, áteresz 2 m átmérőig, támfal 3 m magasságig, c) vasút: 1000 m vágányhosszúságig és 5 csoport kitérőig,
d) vasúti műtárgy: a vasúti építmények engedélyezéséről szóló jogszabályban a hatósági engedély nélkül létesíthető műtárgyak,
e) felújítás, átalakítás, bővítés, javítás-karbantartás, elbontás építési-szerelési korlátozás nélkül.	 közlekedésépítő technikus, útépítő technikus, vasútépítő technikus, hídépítő technikus, mélyépítő technikus	 5 év	
 4.	 Vasútvillamossági építmények szakterület	 MV-VV	 A vasút villamosítás, villamosenergia-ellátás, energia-távvezérlés és villamos üzemű biztosítóberendezések építményei, berendezései építés-szerelési munkáinak felelős műszaki vezetése korlátozás nélkül.	 okleveles villamosmérnök, okleveles közlekedésmérnök, villamosmérnök, közlekedésmérnök	 3 év
4 év	
 5.	 Vasútvillamossági építmények szakterület részszakterülete	 MV-VV-R	 A vasútvillamossági építmények szakterületnél (MV-VV) meghatározott építmények építés-szerelési munkáinak felelős műszaki vezetése, az alábbi korlátozásokkal:
a) vasúti villamos felsővezeték, illetve vasúti biztosítóberendezések létesítése, átalakítása, amelyek a vasúti építmények engedélyezéséről szóló jogszabályban hatósági engedély nélkül létesíthetők, b) felújítás, átalakítás, bővítés, javítás-karbantartás, elbontás esetében korlátozás nélkül.	 vasút-villamossági technikus, vasútgépészeti technikus	 5 év	
 6.	 Hírközlési építmények szakterület	 MV-TE	 A hírközléshez szükséges olyan sajátos építmények építési-szerelési munkáinak felelős műszaki vezetése, amelyek magukba foglalják a vezetékeket, a vezetékekkel és vezeték nélküli összeköttetésekkel összefüggő (burkoló, tartó, védő, jelző stb.) műtárgyakat, különösen a tartozékokat és tartószerkezeteket, az antennatartó-szerkezeteket (tornyokat), antennákat, oszlopokat, alagutakat, kábelszekrényeket, csatornákat, föld alatti és föld feletti jelzőket, védőműtárgyakat.	 okleveles építőmérnök, építőmérnök, villamosmérnök, mérnök-informatikus	 3 év
4 év	
 7.	 Hírközlési építmények szakterület részszakterülete	 MV-TE-R	 A hírközlési építmények szakterületnél (MV-TE-R) meghatározott építmények építési-szerelési munkáinak felelős műszaki vezetése, kivéve a kettőnél több alrendszert (pl. autópálya), valamint vezetékes és vezeték nélküli rendszereket integráló építménynél.	 szakirányú építőipari technikus, szakirányú építőipari szakképző iskola,
távközlési technikus	 5 év	
 8.	 Távközlési építmények villamos-szerelése szakterület	 MV-TV	 A távközléshez szükséges olyan sajátos építmények villamos-szerelési munkáinak felelős műszaki vezetése, amelyek magukba foglalják a vezetékeket, a vezetékekkel és vezeték nélküli összeköttetésekkel összefüggő (burkoló, tartó, védő, jelző stb.) műtárgyakat, különösen a tartozékokat és tartószerkezeteket, az antennatartó-szerkezeteket (tornyokat), antennákat, oszlopokat, alagutakat, kábelszekrényeket, csatornákat, föld alatti és föld feletti jelzőket, védőműtárgyakat.	 okleveles villamosmérnök villamosmérnök	 3 év
4 év	
 9.	 Távközlési építmények villamos-szerelése szakterület részszakterülete	 MV-TV-R	 A távközlési építmények villamos-szerelése szakterületnél (MV-TV) meghatározott építmények szerelési munkáinak felelős műszaki vezetése, beleértve az URH sáv szerelését, de kivéve a kettőnél több alrendszer (pl. autópályák), továbbá vezeték nélküli rendszer villamos szerelését.	 villamosipari technikus, távközlési technikus villamosipari szakképző iskola	 5 év	
 10.	 Vízgazdálkodási építmények szakterület	 MV-VZ	 Vízgazdálkodási építmények (vízi létesítmények) és az azokhoz szerkezetileg vagy funkcionálisan kapcsolódó építményrészek, mérnöki létesítmények - az 1. részbe tartozó építmények kivételével - építési-szerelési munkáinak felelős műszaki vezetése.
Korlátozás nélkül végezhető a felelős műszaki vezetői tevékenység az alábbi építmények építési-szerelési munkái esetén:
a) duzzasztó- és vízerőmű, hajózsilip, árvízkapu, kikötői partfal,
b) öntözőtelep, öntözőcsatorna, halastó, tógazdaság,
c) víziközművek közüzemi hálózatai, beleértve az ipari, ivó- és tűzivíz hálózatot, az egyesített és elválasztott rendszerű csatornahálózatot, a nyílt és zárt rendszerű csapadékvíz-elvezető hálózatot,
d) szennyvíztisztító telep, víztermelő telep, vízkezelő építmény, víztároló, hévízhasznosítási építmény,
e) árvízvédelmi töltés, árvízvédelmi fal és műtárgyai,
f) belvízvédelmi csatorna és műtárgyai, szivattyútelep,
g) folyó- és tószabályozási mű, partvédmű,
h) vízrendezési és vízkormányzó földmű és műtárgyai,
i) árvízvédelmi szükségtározó, tározó, záportározó és műtárgyai és
j) közüzemi ivóvízellátást, továbbá ásvány- és gyógyvíz beszerzést szolgáló kút, hévízkút műtárgya és minden 100 m-nél mélyebb kútnak minősülő építmény.	 okleveles építőmérnök, építőmérnök, mélyépítés mérnök,
közlekedésépítés mérnök, vízellátás mérnök, csatornázás mérnök	 3 év
4 év	
 11.	 Vízgazdálkodási építmények szakterület részszakterülete	 MV-VZ-R	 A vízgazdálkodási építmények szakterületnél (MV-VZ) meghatározott építmények építés-szerelési munkáinak felelős műszaki vezetése az alábbi korlátozásokkal:
a) olyan vízi létesítmények építés-szerelési munkái, amelyek tönkremenetele életveszélyt nem idéz elő, vagy rendkívüli védelmi intézkedést nem követel, továbbá
b) vízi létesítmények építés jellegű felújítása, javítása, karbantartása.	 vízügyi technikus, vízközműépítő technikus, mélyépítő technikus	 5 év	
 12.	 Bányászati építmények szakterület	 MV-B	 Szilárdásvány-bányászati, kőolaj- és földgázbányászati, illetve egyéb bányászati építmények építési-szerelési munkáinak felelős műszaki vezetése korlátozás nélkül.	 okleveles bánya- és geotechnikai mérnöki, okleveles gáz- és olajipari mérnök,
okleveles gépészmérnök,
bánya- és geotechnikai mérnök, gáz- és olajipari mérnök, gépészmérnök	 3 év
4 év	
 13.	 Bányászati építmények szakterület részszakterület	 MV-B-R	 A bányászati építmények szakterületnél (MV-B) meghatározott építmények építési-szerelési munkáinak felelős műszaki vezetése a mélyművelésű bányák kivételével.	 gépipari technikus gépipari szakképző iskola	 5 év	
 14.	 Szénhidrogén-szállító vezetékek, gázelosztó vezetékek, célvezetékek, egyéb gáz és gáztermék vezetékek, propán-bután töltő telepek és tartozékainak építése szakterület	 MV-GO	 A szénhidrogén-szállító vezetékek, gázelosztó vezetékek, célvezetékek, egyéb gáz és gáztermék vezetékek, propán-bután töltő telepek és tartozékaik építési-szerelési munkának felelős műszaki vezetése korlátozás nélkül.	 okleveles gáz- és olajipari mérnök,
okleveles gépészmérnök, gáz- és olajipari mérnök	 3 év
4 év	
 15.	 Szénhidrogén-szállító vezetékek, gázelosztó vezetékek, célvezetékek, egyéb gáz és gáztermék vezetékek, propán-bután töltő telepek és tartozékainak építése szakterület részszakterülete	 MV-GO-R	 A szénhidrogén-szállító vezetékek, gázelosztó vezetékek, célvezetékek, egyéb gáz és gáztermék vezetékek, propán-bután töltő telepek és tartozékaik építési-szerelési munkának felelős műszaki vezetése, kivéve gázátadó és gázfogadó állomások, kompresszorállomások, szivattyúállomások, tartályparkok, DN 300 mm méretnél nagyobb átmérőjű csővezetékek szerelési munkái, az elkészült rendszerek részszakterület szerint üzembe helyezése és próbaüzeme, valamint ezekhez kapcsolódó feladatok.	 gáz- és olajipari technikus, gépésztechnikus,
gépipari szakképző iskola	 5 év	
 16.	 Energiaellátási építmények szakterület	 MV-EN	 Energetikai, vegyipari, szénhidrogén-ipari berendezések építményei építésének felelős műszaki vezetése korlátozás nélkül.	 okleveles gépészmérnök, okleveles energetikai mérnök, okleveles vegyészmérnök gépészmérnök,
energetikai mérnök, vegyészmérnök	 3 év
4 év	
 17.	 Energiaellátási építmények szakterület részszakterülete	 MV-EN-R	 Energetikai, vegyipari, szénhidrogén-ipari berendezések építményei építésének felelős műszaki vezetése 50 bar nyomásig és nyomás alatti vezetékek és berendezések 600 mm belső átmérőig.	 vegyész technikus, gépésztechnikus vagy szakképző iskola	 5 év	
 18.	 Energiaellátási építmények szakterület atomenergia építmények részszakterület	 MV-EN-A	 Atomenergia építmények építésének felelős műszaki vezetése.	 okleveles építőmérnök	 5 év	
 19.	 Távhővezetékek és berendezések építése szakterület	 MV-TH	 Föld feletti és föld alatti távhővezeték, azok tartozékai és védőberendezései építésének felelős műszaki vezetése.	 okleveles gépészmérnök, okleveles energetikai mérnök, gépészmérnök,
energetikai mérnök	 3 év
4 év	
 20.	 Távhővezetékek és berendezések építése szakterület részszakterülete	 MV-TH-R	 Föld feletti távhővezeték, azok tartozékai és védőberendezéseinek építésének felelős műszaki vezetése.	 gépész felsőfokú technikus	 5 év	
 21.	 Villamosság szakterület	 MV-VI	 Erősáramú föld feletti és föld alatti vezetékek, átalakító- és kapcsolóberendezések építésének felelős műszaki vezetése korlátozás nélkül.	 okleveles villamosmérnök, villamosmérnök	 3 év
4 év	
 22.	 Villamosság szakterület részszakterülete	 MV-VI-R	 Erősáramú föld feletti és föld alatti vezetékek, átalakító- és kapcsolóberendezések építésének felelős műszaki vezetése kisfeszültségű hálózatoknál.	 villamosipari technikus	 5 év	
VII. Szakma
Energetikai tanúsítás
Névjegyzéki jelölés
Energetikai tanúsítói jogosultság (betűjele: TÉ)
 	 A	 B	 C	
 1.	 Tevékenység megnevezése	 Jelölése	 Képesítési minimum követelmény, vagy az ezzel egyenértékű szakképzettség	
 2.	 energetikai tanúsítói jogosultság	 TÉ	 okleveles építészmérnök, okleveles településmérnök, okleveles építőmérnök,
okleveles közlekedésmérnök,
okleveles gépészmérnök, okleveles villamosmérnök, okleveles energetikai mérnök,
építészmérnök, településmérnök, építőmérnök, közlekedés-építőmérnök,
vízépítő mérnök, közlekedésmérnök, gépészmérnök, villamosmérnök, energetikai mérnök	
 	
2. melléklet a 266/2013. (VII. 11.) Korm. rendelethez
I. Az építész kamarák által nyilvántartott, korábbi jogszabály alapján megállapított építészeti tervezési jogosultságok és a hozzájuk tartozó építészeti-műszaki tervezési tevékenységek
 	 A	 B	
 1.	 Korlátozott szakterület (tervezői 
fokozat) megnevezése, jelölése	 Feladatok, amelyeket az adott szakterületi jogosultsággal lehet végezni	
 2.	 É2 jelű építész tervezői fokozat	 a) Építmények építészeti tervezése terepszint fölött legfeljebb öt szint magasságig és összesen 2000 m2 szintterület nagyságig.
b) Meglévő építmény bővítése maximum 2000 m2 összes szintterület nagyságig.
c) Bontási, felújítási, korszerűsítési és helyreállítási tervek, korlátozás nélkül.
Az É2 jelű tervezői fokozat tevékenységi köre nem terjed ki a helyi vagy műemléki védelem alatt álló építménnyel kapcsolatos, valamint jogszabállyal védetté nyilvánított területen (világörökség, műemléki jelentőségű területen, műemléki környezetben, tájvédelem vagy helyi védelem alatt álló területen) új építmény létesítésével és meglévő építmény tömegét megváltoztató átalakításával kapcsolatos építészeti-műszaki terveinek készítésére. 	
 3.	 	 	
 4.	 É3 jelű tervezői fokozat	 a) Két rendeltetési egységet magába foglaló lakó- és üdülőépület és az ezekhez tartozó 7,5 m építménymagasságot meg nem haladó tároló, gazdasági és gazdálkodási építmények építészeti tervezése.
b) Ipari, mezőgazdasági (állattartás, növénytermesztés, tárolás) rendeltetésű épület építészeti tervezése összesen legfeljebb 1200 m2
szintterületig, két szint magasságig.
c) Állapotfelmérés, bővítési, bontási, felújítási, korszerűsítési terv az a) és b) pontban meghatározott körben.
Az É3-as tevékenységi kör nem terjed ki a két rendeltetési egységet (lakás, üdülő) meghaladó együttes építészeti tervezésére, továbbá a jogszabállyal védetté nyilvánított építménnyel kapcsolatos, valamint jogszabállyal védetté nyilvánított területen (világörökség, műemléki jelentőségű területen, műemléki környezetben, tájvédelem vagy helyi védelem alatt álló területen) új építmény létesítésével és meglévő építmény tömegét megváltoztató átalakításával kapcsolatos építészeti-műszaki terveinek készítésére.
Az a) pontban foglalt lakó-, illetve üdülőegység - rendeltetési egységenként - az alapterület 50%-át meg nem haladó, de legfeljebb
150 m2 méretű egyéb, kereskedelmi vagy szolgáltató funkciót tartalmazhat.	
 5.	 ÉKE jelű tervezői fokozat	 a) Két rendeltetési egységet tartalmazó lakó- és üdülőépület építészeti tervezése összesen legfeljebb 200 m2 szintterület nagyságig, továbbá az ezekhez tartozó kiszolgáló, tároló és gazdálkodási épületek építészeti tervezése 4,5 m építménymagasságig és összesen 200 m2 szintterületig.
b) Állapotfelmérési és bontási, felújítási, korszerűsítési tervek készítése az a) pontban meghatározott körben.
Az a) pontban foglalt lakó-, illetve üdülőegység - rendeltetési egységenként - 50 m2-t meg nem haladó alapterületen tartalmazhat egyéb, kereskedelmi vagy szolgáltató funkciót.
Az ÉKE tevékenységi kör nem terjed ki a két rendeltetési egységet (lakás, üdülő) meghaladó együttes építészeti tervezésére, továbbá a jogszabállyal védetté nyilvánított építménnyel kapcsolatos, valamint jogszabállyal védetté nyilvánított területen (világörökség, műemléki jelentőségű területen, műemléki környezetben, tájvédelem vagy helyi védelem alatt álló területen) új építmény létesítésével és meglévő építmény tömegét megváltoztató átalakításával kapcsolatos építési munkák építészeti-műszaki terveinek készítésére.	
 6.	 ÉK jelű építész tervezői fokozat	 a) Meglévő, legfeljebb kétlakásos lakóépület, illetve két rendeltetési egységet tartalmazó üdülőépület bővítésének, belső átalakításának, felújításának építészeti tervezése összesen legfeljebb 200 m2 szintterület nagyságig és 4,5 m építménymagasságig, amennyiben ezáltal új lakás vagy új rendeltetési egység nem keletkezik.
b) Az a) pontban meghatározottakhoz, illetve a háztartáshoz kapcsolódó kiszolgáló, tároló és gazdálkodási épületek építészeti tervezése legfeljebb 4,5 m építménymagasságig és összesen 200 m2 szintterületig.
c) Állapotfelmérési és bontási tervek készítése az a) és b) pontban meghatározott körben.
Az ÉK jelű tevékenységi kör nem terjed ki a két rendeltetési egységet (lakás, üdülő) meghaladó együttes építészeti tervezésére, továbbá a jogszabállyal védetté nyilvánított építménnyel kapcsolatos, valamint jogszabállyal védetté nyilvánított területen (világörökség, műemléki jelentőségű területen, műemléki környezetben, tájvédelem vagy helyi védelem alatt álló területen) új építmény létesítésével és meglévő építmény tömegét megváltoztató átalakításával kapcsolatos építési munkák építészeti-műszaki terveinek készítésére. 	
II. Az építész és a mérnöki kamarák által nyilvántartott, korábbi jogszabály alapján megállapított építési műszaki ellenőri jogosultságok és a hozzájuk tartozó tevékenység
1. rész
Épületek, továbbá a 2. részben foglaltak kivételével egyéb építmények építési műszaki ellenőri szakterületek
 	 A	 B	 C	
 1.	 Szakterület megnevezése	 Jelölése a
névjegyzékben	 Feladatok, amelyeket az adott szakterületi jogosultsággal lehet végezni	
 2.	 Magasépítés szakterület (É-II.)	 ME-É-II.	 Szokványos funkciójú és szerkezetű pince, földszint és további kétszintű, legfeljebb 6,6 m falköz (oszlopköz) méretű, 6,5 m építménymagasságú, maximum 500 m2 szintterületű épület építésével, felújításával, átépítésével, bontásával összefüggően a teherhordó, térelhatároló és szakipari szerkezetek ellenőrzése.	
 3.	 Mélyépítés és mélyépítési műtárgyak (ÉM-II) szakterület	 ME-ÉM-II.	 Az É-II. szakterületen meghatározott épülethez szerkezetileg vagy funkciójában kapcsolódó (alapozási, szennyvíztisztítási, szennyvíztárolási, szivárgó, víztelenítési stb.) műtárgyépítési, föld- és tereprendezési, valamint felszíni vízelvezetési munkáinak ellenőrzése.	
 4.	 Építmény- és épületgépészet 
(ÉG-II.) szakterület	 ME-ÉG-II.	 Az É-II. és ÉM-II. kategóriákban meghatározott építmények fűtési, szellőzési, valamint az építményen, illetve telekhatáron belüli vízellátási, csatornázási és gázhálózat-szerelési munkáinak ellenőrzése a mérőóráig.	
 5.	 Építmény- és épületvillamosság (ÉV-II.) szakterület	 ME-ÉV-II.	 Az É-II. és ÉM-II. kategóriában meghatározott építményen belüli világítási és erőátviteli hálózatok szerelésének ellenőrzése a mérőóráig, az épületfelügyeleti rendszerek szerelésének ellenőrzése. 	
2. rész
A sajátos építményfajták építési műszaki ellenőri szakterületei
 	 A	 B	 C	
 1.	 Szakterület megnevezése	 Jelölése a 
névjegyzékben	 Feladatok, amelyeket az adott szakterületi jogosultsággal lehet végezni	
 2.	 Közlekedési szakterület (KÉ/II.)	 ME-KÉ/II.	 Utak, vasutak (közúti villamos vasút, földalatti vasút is), repülőtér, kikötő, ezek műtárgyai, zajvédelmi berendezései, tartozékai, vízelvezetése, építési munkáinak műszaki ellenőrzése gyorsforgalmi utak, nagysebességű vasutak, polgári repülőterek kivételével, híd 4,0 m szabadnyílásig, támfal 3 m-ig.	
 3.	 Vasút-villamossági szakterület (VV/II.)	 ME-VV/II.	 Vasút-villamossági építmények építése (hatósági engedély nélkül létesíthető berendezések és létesítmények építési munkái), felújítás, átalakítás, bővítés, javítás-karbantartás, elbontás.	
 4.	 Elektronikus hírközlési (infokommunikációs) építmények (TÉ/II.) szakterület	 ME-TÉ/II.	 Azon elektronikus hírközlési építmények, rendszerek létesítésének, felújításának és átalakításának, bontásának, műszaki ellenőrzése, mely rendszerek közvetlenül nem szolgálnak kettőnél több szolgáltatót, nem tartalmaznak egyszerre vezetékes, és vezeték nélküli megoldásokat (kivéve URH sáv), és nem szolgálják kettőnél több infokommunikációs alrendszer üzemeltethetőségét. 	
 5.	 Szilárdásvány-bányászati, kőolaj- és földgázbányászati építmények szakterület (BÁ/II.)	 ME-BÁ/II.	 Szilárdásvány-bányászati (nem engedély köteles) építmények építésének műszaki ellenőrzése.	
 6.	 Energetikai, vegyipari, szénhidrogén-ipari berendezések építményeinek építése szakterület (EN/II.)	 ME-EN/II.	 Energetikai, vegyipari, szénhidrogén-ipari berendezések építményei 50 bar nyomásig és nyomás alatti vezetékek és berendezések 600 mm belső átmérőig.	
 7.	 Távhő termelésre és szállításra szolgáló sajátos műszaki építmények építése (TH/II.)	 ME-TH-II.	 Föld feletti távhővezeték, azok tartozékai és védőberendezéseinek építése.	
 8.	 Villamos energia termelésre, elosztásra és szállításra szolgáló sajátos műszaki építmények építése (VI/II.)	 ME-VI/II.	 Erősáramú föld feletti és föld alatti vezetékek, átalakító- és kapcsolóberendezések szerelési munkái 69 kV feszültségig. 	
III. Az építész és a mérnöki kamarák által nyilvántartott, korábbi jogszabály alapján megállapított felelős műszaki vezetői jogosultságok és a hozzájuk tartozó tevékenység
 	 A	 B	 C	
 1.	 Szakterület 
megnevezése	 Jelölése a
névjegyzékben	 Feladatok, amelyeket az adott szakterületi jogosultsággal lehet végezni	
 2.	 „C” kategória	 MV-Ép/C	 Az építmények megépítésére, átalakítására, bővítésére, felújítására, helyreállítására, korszerűsítésére, lebontására, elmozdítására irányuló építési munkák, valamint tereprendezési, felszíni vízelvezetési munkák felelős műszaki vezetése: 
a) legfeljebb összesen 1000 m2 szintterület nagyságig, 7,5 m építménymagasságig és 6,6 m falköz (oszlopköz) távolságig, 
b) teherhordó és szakipari szerkezeteinek megváltoztatására nem irányuló (pl. karbantartás, felújítás) építési-szerelési munkák esetében korlátozás nélkül.	
 3.	 „B” kategória	 MV-Ép/B	 Az építmények megépítésére, átalakítására, bővítésére, felújítására, helyreállítására, korszerűsítésére, lebontására, elmozdítására irányuló építési munkák, valamint tereprendezési, felszíni vízelvezetési munkák felelős műszaki vezetése:
a) legfeljebb négy beépített szintig, 6,6 m falköz (oszlopköz) távolságig, és összesen 2000 m2 szintterület nagyságig,
b) az építmény tartószerkezeti rendszere nem változik meg, vagy
ba) az építmény tartószerkezetének teherbíró képességét befolyásoló olyan mértékű teherváltozás - írásos szakértői véleménnyel igazoltan - nem következik be, mely a tartószerkezet megerősítését, elbontását, megváltoztatását tenné szükségessé, továbbá
bb) ha égéstermék elvezetésére szolgáló bármilyen szerkezetű égéstermék-elvezető berendezés építésére nem kerül sor, illetve
bc) az építmény homlokzatának megváltoztatása (kivéve a védett építményeket) nem jár együtt annak teherhordó szerkezeti változtatásával, építési munkák esetében korlátozás nélkül. 	
 4.	 „ÉG” kategória	 ÉG/C	 Legfeljebb négy beépíthető szintig, 6,6 m falköz (oszlopköz) távolságig, és összesen 2000 m2 szintterület nagyságig az építmények víz, csatorna, gáz, központi fűtés, szellőző, klíma berendezéseire irányuló építési munkák.	
 5.	 „ÉV” kategória	 ÉV/C	 Legfeljebb négy beépíthető szintig, 6,6 m falköz (oszlopköz) méretű, és összesen 2000 m2 szintterület nagyságig az építmények villamos, hírközlő és építésfelügyeleti rendszer berendezései - az épület fogyasztásmérő készülékéig - szerelési munkáinak felelős műszaki vezetése. 	
3. melléklet a 266/2013. (VII. 11.) Korm. rendelethez
4. melléklet a 266/2013. (VII. 11.) Korm. rendelethez
A szakirányú szakképzettség egyenértékűségének vizsgálatához tudományterület szerinti bontás alapján meghatározott minimum kreditszámok összege a besorolásra nem alkalmas szakképzettségek tekintetében
1. rész
Építészeti-műszaki tervezési, építésügyi műszaki szakértői jogosultsághoz szükséges képesítési követelmény kredittartalma (MSc, MA fokozat) 

ciklusokra bontott, osztott mesterképzési szakon
 Természettudományos 
alapismeretek	 Gazdasági és humán 
ismeretek	 Szakmai törzsanyag	 Differenciált 
szakmai anyag 
a diplomamunkával 
együtt	 A mesterszakhoz 
rendelt kreditek 
számából beszámításra 
kerülő minimum 
kreditszám összesen	
 60	 25	 85	 100	 270	
egységes osztatlan mesterképzési szakon
 Természettudományos 
alapismeretek	 Gazdasági és humán 
ismeretek	 Szakmai törzsanyag	 Differenciált 
szakmai anyag a 
diplomamunkával 
együtt	 A mesterszakhoz 
rendelt kreditek 
számából beszámításra 
kerülő minimum 
kreditszám összesen	
 60	 20	 80	 100	 260	
1. rész
Építészeti-műszaki tervezési, építési műszaki ellenőri, felelős műszaki vezetői, energetikai tanúsítói jogosultsághoz szükséges képesítési követelmény kredittartalma (BSc fokozat) 

ciklusokra bontott, osztott képzés alapképzési szakon
A képzési idő félévekben: 8 félév
 Természettudományos 
alapismeretek	 Gazdasági és humán 
ismeretek	 Szakmai törzsanyag	 Szakirányú anyag 
a szakdolgozattal 
együtt	 A szakhoz rendelt 
kreditek számából 
beszámításra kerülő 
minimum kreditszám 
összesen	
 45	 18	 75	 62	 200	
A képzési idő félévekben: 7 félév
 Természettudományos 
alapismeretek	 Gazdasági és humán 
ismeretek	 Szakmai törzsanyag	 Szakirányú anyag 
a szakdolgozattal 
együtt	 A szakhoz 
rendelt kreditek 
számából beszámításra 
kerülő minimum 
kreditszám összesen	
 40	 15	 70	 55	 180	
5. melléklet a 266/2013. (VII. 11.) Korm. rendelethez

TARTALOMJEGYZÉK
A tartalomjegyzék megjelenítéséhez kattintson a szürke hátterű szövegrészen jobb egér gombbal és válassza ki a Mező frissítése menüpontot.